Kohán László (fényk.)

Kárpátalja templomai

Római katolikus templomok

Mű a Pázmány Péter Elektronikus Könyvtár (PPEK)

– a magyarnyelvű keresztény irodalom tárháza – állományában.

Bővebb felvilágosításért és a könyvtárral kapcsolatos legfrissebb hírekért

látogassa meg a http://www.ppek.hu internetes címet.

Impresszum

Kárpátalja templomai

Római katolikus templomok

Fényképezte:

Kohán László

Összeállították:

Palkó István-Ivaskovics József-Tárczy Andor

____________________

A könyv elektronikus változata

Ez a publikáció az azonos című könyv elektronikus változata. A könyv 1997-ben jelent meg az ungvári Tárogató Lap- és Könyvszerkesztőség kiadásában. Az elektronikus változat a Tárogató Lap- és Könyvszerkesztőség engedélyével készült. Az elektronikus változatot a Pázmány Péter Elektronikus Könyvtár elvei szerint korlátlanul lehet lelkipásztori célokra használni. Minden más jog a kiadóé.

Tartalomjegyzék

Impresszum

Tartalomjegyzék

Beregszászi járás

Beregszász / Бepeгoвe

Szent Kereszt Felmagasztalása templom

Bakos / Свобода

Szent László templom

Bene / Добросілля

Jézus Szíve templom

Bótrágy / Батрадь

Szűz Mária Megkoronázása templom

Bulcsu / Булчу

Szentlélek templom

Macsola / Мочола

Szentháromság templom

Mezőkaszony / Косонь

Szent István Király templom

Nagymuzsaly / Мужієве

Nagybégány / Велика Бігань

Sárosoroszi / Оросієве

Szent Anna templom

Huszti járás

Szent Anna templom

Visk / Вишкове

Szent Miklós Püspök templom

Ilosvai járás

Dolha / Довге

Szentlélek templom

Gálfalva / Кобалевиця

Munkácsi járás

Munkács / Мукачеве

Szent Márton templom

Alsógereben/Грабовниця

Keresztelő Szent János templom

Alsókerepec / Нижній Коропець

Szent Tódor templom

Bárdháza / Бородівка

Szent Anna templom

Beregleányfalu / Лалове

Boldogságos Szűz Mária templom

Felsőkerepec / Верхній Королець

Nagyboldogasszony templom

Frigyesfalva / Фрідєшове

Szent Péter és Pál templom

Kékesfüred / Синяк

Klacsanó / Клячанове

Boldogságos Szűz Mária Mennybevitele templom

Németkucsova / Кучава

Szent Ágoston templom

Pósaháza / Павшин

Szent Kereszt Felmagasztalása templom

Schönborn / Шенборн

Szent Mihály Arkangyal templom

Váralja / Підгород

Boldogságos Szűz Mária templom

Várpalánka / Паланок

Szent Szív templom

Nagybereznai járás

Nagyberezna / Великий Береэний

Szentháromság templom

Nagyszőlősi járás

Nagyszőlős / Виноградів

Jézus Mennybemenetele templom

Aklihegy / Клиновецка Гора

Fancsika / Фанчікове

Jézus Szent Neve templom

Feketeardó / Чорнотисів

Szent Rozália templom

Királyháza / Королеве

Szent Péter és Pál templom

Nevetlenfalu / Дякове

Szent Kereszt Felmagasztalása templom

Tiszaújlak / Вилок

Szent Ilona templom

Perecsenyi járás

Perecseny / Перечин

Szent Ágoston templom

Turjaremete / Тур'я Ремета

Szent György Vértanú templom

Rahói járás

Rahó / Рахив

Nepomuki Szent János templom

Gyertyánliget / Кобилецька Поляна

Boldogságos Szűz Mária Mennybevitele templom

Kőrösmező / Ясіня

Szent Péter és Pál templom

Terebesfehérpatak / Ділове

Szolyvai járás

Szolyva / Свалява

Boldogságos Szűz Mária Mennybevitele templom

Técsői járás

Técső / Тячів

Szent István Király templom

Aknaszlatina / Солотвино

Szent István Király templom

Bustyaháza / Буштино

Boldogságos Szűz Mária Mennybevitele templom

Kerekhegy / Округля

Szent Félix pápa és vértanú templom

Királymező / Усть-Чорна

Szent Mária-Magdolna templom

Oroszmokra / Руська Мокра

Nagyboldogasszony templom

Ungvári járás

Ungvár / Ужгород

Szent György Vértanú templom

Antalóc / Антонівка

Páduai Szent Antal templom

Csap / Чоп

Szent Anna templom

Császlóc / Часлівці

Nagyboldogasszony templom

Felsődomonya / Оноківці

Sarlós Boldogasszony templom

Gálocs / Галоч

Kincseshomok / Холмок

Keresztelő Szent János Születése templom

Kisszelmenc / Солонці

Szentháromság templom

Koncháza / Концове

Szűz Mária Mennybemenetele templom

Korláthelmec / Холмці

Jézus Mennybemenetele templom

Mélyút / Глибоке

Rózsafűzér Királynője Templom

Nagygejőc / ВеликіГеївці

Szent Anna templom

Őrdarma / Сторожниця

Kisboldogasszony templom

Rát / Ратівці

Szent Mihály Főangyal templom

Sislóc / Шишлівці

Szerednye / Середнє

Szent Lukács templom

Szürte / Сюрте

Szent Kereszt Felmagasztalása templom

Téglás / Тийглаш

Kisboldogasszony templom

Unghuta / Гута

Szűz Mária Neve templom

Kárpátalja sematikus térképe

Szövegforrások

Települések névsorban

Beregszászi járás

Beregszász / Бepeгoвe

Szent Kereszt Felmagasztalása templom

Plébánia

Beregszász (hajdan Lampertszásza, Lampertháza) első lakói szászok voltak, akik II. Géza idejében települtek be. A tatárjáráskor teljesen elpusztult. IV. Béla 1247-ben királyi levélben erősíti meg a város kiváltságait. 1519-ben Beregszász plébánosa, Szalaházy Tamás II. Lajos magyar király titkára volt.

Első templomának alapítói II. Géza idejében a 12. században bevándorolt német arany- illetve sóbányászok és marhatenyésztők voltak. Ebből a templomból a mai északi kapuja fölé beépített két gyámkő maradt meg – az egyik emberfőt, a másik valamilyen állatot ábrázol. Az újraépített mostani templom – felírása szerint – 1418-ban épült. A 16. században Mária királyné gondozásában felújították. A szentély déli ablakán kőszalagra van vésve az 1518-as, a déli díszes kapu közepére az 1522-es évszám. Az e korból megmaradt kőfaragások mutatják, milyen magas fokon állott e vidéken akkoriban az építőművészet.

II. Rákóczi Györgynek a lengyel koronáért való próbálkozása nagy megtorlást hozott e vidékre. A lengyelek visszaverték csapatait, majd betörve Magyarországra, kegyetlen pusztításokat vittek véghez Bereg, Ugocsa és Szatmár megyékben. Egy alkalommal, mikor Beregszász lakói épp vasárnapi istentiszteleten voltak, az ellenséges sereg rájuk tört és a templom kerítésénél valamennyiüket leölte. A templomot felgyújtották, úgy, hogy csupán a négyszögletű kövekből épült részek maradtak meg.

Báthory Zsófia fedette be végül a puszta falakat, ám hamarosan ismét a tűz martaléka lett.

A reformáció viharai csitulván, 1715-ben szerveződött újra a plébánia. 1686-tól 1837-ig állt romban a templom. Ekkor Schönborn gróf hozatta rendbe, Tischler Albin beregszászi segédlelkész – későbbi címzetes kanonok – rajzai alapján. A templom gót stílusú, 3-3 oszlop dómszerűen három hajóra osztja. Anyakönyvezés kezdete: 1723.

Hívek száma: kb. 6000. Lelkipásztor: Pap Sándor. Istentisztelet nyelve: magyar.

Műemlékértékű orgonáját a Rieger Testvérek (Bp.) építették 1899-ben.

Fíliái: Beregardó (a Szent Imre kápolna 1907-ben épült. A háború után bezárták. 1992-től újra megnyitották a vallásgyakorlás számára), Bulcsu, Macsola, Nagybégány, Nagy- és Kismuzsaly.

Bakos / Свобода

Szent László templom

Korábban a település helyén elszórt tanyák álltak. A csehszlovák megszállás idején, 1938 előtt telepítettek be ide cseheket és ruszinokat. A Magyarországgal való újraegyesüléskor a csehek elhagyták a községet. A megüresedett házakba és földekre magyar vitézeket és nagycsaládosokat telepítettek. Temploma azelőtt nem volt. Építését 1994-ben kezdték meg. 1997 kezdetén a külső munkálatokat már befejezték, belül az utolsó simításokat végzik. Felszentelése 1997 júniusában, Szent László ünnepén volt.

Hívek száma 180. Lelkipásztor: Károlyi Lajos. Istentisztelet nyelve: magyar.

Bene / Добросілля

Jézus Szíve templom

Plébánia

A település neve valószínűleg a Benedek személynév rövidítéseként alakult ki. A Borzsa jobb partján álló falut 1337-ben említik először. Régi temploma a 14. század második felében épült. 1593-ban a község teljes egészében áttért a református hitre. Római katolikus gyülekezete csak most, a 20. században erősödött meg. A plébániát 1940-ben alapították, a templom is ekkor épült a római és görög katolikusok közös összefogásával. Ma is közösen, testvéri egyetértésben használják. Kapuja mellett emléktábla található a következő szöveggel: „Ebben a templomban szolgálta Istent és a népet Galambos József plébános, kormányzói vikárius. 1913-1985.” 1995-ben kívül, egy évvel később belül végeztek rajta rekonstrukciót. Ódon, de működőképes harmóniuma amerikai gyártmányú. Egyetlen harangját 1925-ben öntötte a beneiek közadakozásából Egry Ferenc kisgejőci harangöntő. Anyakönyvezés kezdete: 1940.

Hívek száma: 400. Lelkipásztor: Pap Sándor. Istentisztelet nyelve: magyar.

Bótrágy / Батрадь

Szűz Mária Megkoronázása templom

Első templomának felépítésére 1946-ban kaptak engedélyt a szovjet hatóságoktól. 1950-re készült el, ám csupán két évig használhatták. Akkor a hatóságok elvették és raktárként hasznosították. Sajnos, hosszú ideig műtrágyát tároltak benne, ami teljesen szétette a falakat s részben a fundamentumot. így hiába kapták vissza 1989-ben, teljesen le kellett bontani és helyére újat építeni. A mai templom 1995-ben készült el. Hatvan ülőhellyel, egy haranggal és egy régi harmóniummal rendelkezik, mely utóbbi – csakúgy, mint az oltárkép – adományként került ide Ungvárról. A régi templomból csak egy kereszt maradt meg, mely ma az oltárkép mellett látható.

Hívek száma: 150. Lelkipásztor: Károlyi Lajos. Istentisztelet nyelve: magyar.

Bulcsu / Булчу

Szentlélek templom

Ma Beregszász külső kerülete, 1957-ben csatolták hivatalosan a városhoz. A falu neve Bolchou alakban 1321-ben tűnik fel. Árpád-kori település. Első kőtemploma 1327-ben már állt. 1689-ben megszűnik a római katolikus hitélet, csak a 19. század végén élénkül fel újra. A templomot 1900-ban építették. 1960-ban bezárták. Autószerelő műhelyként használták. Újra felszentelve: 1990. június 4-én, Pünkösd napján.

Hívek száma: 200. Lelkipásztor: Pap Sándor. Istentisztelet nyelve: magyar.

Macsola / Мочола

Szentháromság templom

A település szomszédságában, Tiszacsoma község határában honfoglalás kori temetőt tártak fel.

Machala alakban először 1327-ben említik. 1566-ban a tatárok négy házból hurcolták el a jobbágyságot. A reformáció után a 19. században alapították újra a római katolikus egyházat. Templomát 1927-ben építették. 1960-ban bezárták, lomtárnak használták. 1991-ben adták vissza. Tetőzetét teljesen át kellett építeni. A főoltár és a Szűz Máriát a kisdeddel ábrázoló oltárkép a bezárás éveiben a beregszászi templomban talált menedéket. A harangot Tellinger Menyhért gondnok rejtette el. Mára minden visszakerült a helyére, a templom szépen rendbe hozva, 70 ülőhellyel várja a híveket. 1992-ben történt meg a felszentelése. Ugyanide járnak a görög katolikusok is.

Hívek száma: 200. Lelkipásztor: Pap Sándor. Istentisztelet nyelve: magyar.

Mezőkaszony / Косонь

Szent István Király templom

Plébánia

A hagyomány szerint ezen a helyen Szent László kápolnát építtetett s a köréje letelepedettekből alakult ki a község. Mindenesetre az 1333-as pápai tized már mint virágzó plébániát említi.

A hitújítás e helyült is hamar elhatalmasodott. A protestánsok már 1552-ben elfoglalták az ősi templomot. A község lakosainak legnagyobb része elfogadta az új tant, úgyhogy a katolikus plébánia itt két évszázadon át szünetelt. Csak 1750-ben iktatták be az első plébánost. Négy esztendő múlva már állt egy kicsiny templom, amely helyébe 1832 után egy nagyobb épül, melyhez a bégányi hegyről barkaszóiak szállították a követ. 1880-ban kőbástya épül a templom elé, hogy megvédje a vízmosásoktól. A templomhoz tartozó régi plébániát 1956-ban lebontották, helyét elboronálták. Anyakönyvezés kezdete: 1750.

Hívek száma: 800. Lelkipásztor: Károlyi Lajos. Istentisztelet nyelve: magyar.

A Rieger Testvérek (Bp.) orgonája 1906-ban épült.

Fíliái: Bakos, Bótrágy.

Nagymuzsaly / Мужієве

A falu neve 1232-ben tűnik fel az oklevelekben. Kezdetben két különálló település volt: Nagy- és Kismuzsaly. Jelenleg római katolikus templommal nem rendelkezik, nevezetes viszont a falu határában ma is álló templomrom, melyet a 13. században emeltek. Alapítójaként Nagy Lajos király édesanyját, Erzsébetet tartják számon.

A községet és a templomot először 1566-ban a tatárok, másodszor 1657-ben a lengyelek dúlták fel és rombolták le. A népemlékezet szerint a lengyel dúláskor a lakosság a közeli hegyekbe menekült és a bányaüregekben rejtőzött el. Az Endrőd völgyében az egyik ilyen üregben 1831-ben csontvázakat találtak. A bejáratnál egy férfi feküdt, karddal a kezében. A többiek, nők és férfiak vegyesen, fekvő és ülő helyzetben voltak. Az egyik kőpadon ülő nőtetemet találtak, mellette térdeplő férfi, aki a nőt átölelve tartotta, a nő karjában gyermekcsontváz. A bejáratnál kénkődarabok hevertek szanaszét, ami arról tanúskodik, hogy a bentieket kéngázzal mérgezték meg.

A romtemplomnak a tízszög öt oldalával záródó szentélye egyedülálló építészeti alkotás. A déli oldalon egy szabálytalan nyílás tátong, feltehetően egy innen kivett kaput építettek be a beregszászi templomba. Próbálkozások történnek a templom teljes rekonstrukciójára.

A községben létezik római katolikus gyülekezet.

Hívek száma: 130. Lelkipásztor: Pap Sándor. Istentisztelet nyelve: magyar.

Nagybégány / Велика Бігань

A község neve Began formában 1283-ban tűnik fel először. 1567-ben a tatárok 20 házát pusztították el. Eredeti római katolikus templomát 1600-tól a reformátusok használják. A katolikus hitélet a 20. század elején éledt újra. Először az egyházi iskolában működött egy kápolna. A háború után bezárták. 1992-ben kapták vissza. Ekkor fogtak hozzá a kitatarozásához. Másfél osztálytermet fallal boltozatosan elzártak, s itt rendezték be a templomot. A munkálatok 1996-ban fejeződtek be. Tornya nincs. Harangját az udvarán álló haranglábon helyezték el.

Hívek száma: 280. Lelkipásztor: Károlyi Lajos. Istentisztelet nyelve: magyar.

Sárosoroszi / Оросієве

Szent Anna templom

Plébánia

Vruzy írásmóddal 1260-ban említik először a községet. 14-15. századbeli régi templomát a reformátusok 1530-ban foglalták el. A katolikus hitélet a 18. század végén élénkül fel újra. 1810-ig a tiszaújlaki plébániának volt fíliája. Helyi családok jótékonysága segítségével ekkor nyer kis templomot és válik plébániává. Korábbi fiókközségei között volt Verbőc, mely valószínűen az előbb Kerepeczi, majd Verbőczivé lett családnak, illetve magának Verbőczi Istvánnak, az ország törvényhozásának egyik hatalmas tényezőjévé lett nádornak is szülőhelyéül szolgált.

A jelenlegi tágas templom püspöki adományból épült 1839-ben. Utoljára 1990-ben végeztek rajta belső felújítást. Két harangja van. A plébánia anyakönyve 1810 óta íródik.

Hívek száma: 520. Lelkipásztor: Papp Tihamér. Istentisztelet nyelve: magyar.

Műemlékértékű, s ma is működőképes orgonája Angster és fia pécsi orgonaépítők munkája 1907-ből.

Fíliája: Salánk.

Huszti járás

Huszt / Хуст

Szent Anna templom

Plébánia

Bár a huszti plébániánál az első írásos dokumentum csak a 14. században tesz említést, nagy valószínűséggel már jóval ősibb időkben is létezett, hiszen a várat még Szent László király építtette 1091 környékén a máramarosi sóbányák védelmére, s nyilván templom is épült vele.

A várról még annyit, hogy az 1766. július 3-án villámtól sújtva égett le, s amit a tűzvész nem pusztított el, azt a felrobbanó lőpor fejezte be. Csodaként tartják számon, hogy amikor Scholz Felicián várkapitány a tűz elől menekülve a várhegy legmeredekebb oldalán ereszkedett le a kápolna szentelt tárgyalt mentve, épségben ért biztonságba. II. József parancsára a várat kiürítve magára hagyták.

1459-ben Mátyás király adományából Péter huszti pap és a Szent Erzsébet templom nagy földbirtokhoz jutott a környéken. Az 1540-es években apácák is voltak Huszton, valamint ferences és Benedek rendbeli szerzetesek, akik erős ellenállást fejtettek ki Luther tanaival szemben. Ám hiába, mert 1555-ben a hitközség plébánosa egész nyáját átvitte a hitújítók táborába.

Csak 1765-ben állíttatott vissza a koronaváros plébániája. Sok kísérlet történt az ősi templom visszaszerzésére, míg végül 1799-ben letették az alapkövét a mostani templomnak. 1945 után megsemmisítették az egyházi okiratokat és a felbecsülhetetlen értékű történelmi feljegyzéseket. Az elnémított harangok 1988 karácsonyán szólalhattak meg újra.

Anyakönyvezés: 1720-tól.

Hívek száma: 1500. Lelkipásztor: Marek Bernardin. Istentisztelet nyelve: magyar.

A Fájdalmas Szűzanya tiszteletére állított temetőkápolnát 1994-ben kapták vissza és újították fel.

A Rieger Testvérek 1904-ben készítették el az orgonát. 1995-ben lett felújítva.

Fíliái: Kövesliget (Drahove), Ökörmező (Mizshirja).

Visk / Вишкове

Szent Miklós Püspök templom

Plébánia

II. Endre Visk birtokot a várral együtt egy ugocsai birtokért cseréli. Ez a község is, mint a többi koronaváros, kiváltságokkal rendelkezett már a 14. században. Plébánosát említi az 1334-es pápai tized. A 17. század közepén II. Rákóczi György erdélyi fejedelem innen indította seregét Lengyelország ellen. A válaszul vidékünkre betörő lengyelek 1657-ben Visket is felégették.

A reformáció 1524-ben kezdődött a koronavárosban. 1556-ban már a hitújítók kezén volt az ősi templom.

Csekély számú katolikussal 1780-ban állítják vissza a plébániát. Istentisztelet színhelyéül több mint egy évszázadig a plébánosi lak kápolnává átalakított kis szobája szolgált. Az új templom csak 1897-ben épült fel 21 ezer koronányi költségen. Anyakönyvezés kezdete: 1755.

Hívek száma: kb. 1000. Lelkipásztor: Marek Bemardin. Istentisztelet nyelve: magyar.

A nagyváradi Országh Antal építette az orgonáját 1902-ben. Műemlékértékű.

Fíliája: Bustyaháza.

Ilosvai járás

Dolha / Довге

Szentlélek templom

Plébánia

Betelepített németek hozták létre a helyi gyáripart. A gróf Teleki család birtoka volt ez a terület, s már 1780-ban papírgyár működött itt, melyet az 1800-as évek elején vasgyárrá alakítottak át. Római katolikus egyháza 1920-ban keletkezett. A plébániát 1942-ben alapították 1994 szeptemberében a hívek új templomot kezdtek építeni. Anyakönyvezés kezdete: 1920.

Hívek száma: 300. Lelkipásztor: Michal Santa. Istentisztelet nyelve: szlovák.

Új templom épül.

Fíliái: Rókamező (Liszicseve), Kovácsrét (Kusnyica) – mindkét esetben egy-egy magánházban tartják a szentmisét.

Gálfalva / Кобалевиця

Ebben a kis faluban korábban csak egy harangtorony állt. 1994. szeptember 10-én S. E. Mons. Antonio Franco megáldotta a templom alapkövét, segédpüspöke, Majnek Antal 1996. november 9-én szentelte fel a templomot.

Hívek száma: 70. Lelkipásztora Suszilo Kallixt. Istentisztelet nyelve: ukrán.

Munkácsi járás

Munkács / Мукачеве

Szent Márton templom

Plébánia

Árpád-kori település. Vára 1311-ben tűnik fel az okiratokban. Munkácsot IV. Béla idejében, 1241-ben elpusztították a tatárok. A korábbi lakosok helyébe külföldiek települtek be. A pápai tized 1334-ben már említi István munkácsi lelkészt. A római katolikus templom még a 13. században épült. A 14. században sokat imádkozott itt I. Nagy Lajos király édesanyja, Erzsébet királyné.

A hitújítás korán érkezett. 1551-ben az elfoglalt római katolikus templomban Kálmáncsehi Sánta Márton, az egykori gyulafehérvári kanonok, mint rendes lelkész, Luther tanítása helyett Kálvin tanát hirdeti. Bocskay István, Bethlen Gábor és a Rákócziak alatt az új hit további virágzásnak indul.

Csak 1660-ban adja vissza a templomot, paplakot és az iskolát a katolikusoknak Báthory Zsófia. Ám 1682-ben Thököly Imre, nőül vevén Zrínyi Ilonát, a szájhagyomány szerint saját hintaján hozza vissza a református papot, és a javadalmakat megosztja a katolikusok és reformátusok között. Az 1705-ös szécsényi gyűlésen döntenek végül a rendek: a templom a katolikusoké.

A templom a legnagyobb valószínűséggel már akkor megvolt, amikor Erzsébet királyné 1376-ban Beregszászon kelt levelében megengedi, hogy Munkács Szent Márton képét metssze a pecsétjére.

1567-ben a Miksa császár és Szapolyai hadai közt ütközet zajlik itt, mely során a várossal együtt a templom is elhamvad. Ezt követően többször is leég, illetve gazdát vált: 1657-ben a lengyelek gyújtják fel, 1686-ban, miközben Zrínyi Ilona a várat védi, Caprara a templomot perzselteti fel. 1725-re a katolikusok hozzák nagyjából rendbe a füstös építményt. 1880-ra teljesen tönkre megy a templom hajója – le kell bontani. Csak a szentély marad meg a régi templomból, melyből kialakítják a mai Szent Mihály kápolnát. Az új templom Czigler Győző tervei alapján 1905-ben épült fel, a régitől eltérő tájolással. Anyakönyvezés kezdete: 1712.

Hívek száma: 6500. Lelkipásztor: Schönberger Ferenc, Németh Imre. Istentisztelet nyelve: magyar és szlovák.

Orgonáját a budapesti Rieger Testvérek építették a 20. sz. elején.

Fíliái: Újfalu (Nove Szelo), Frigyesfalva (Frigyesove), Alsógereben (Grabivnicja), Szentmiklós (Csinagyijeve, templomát 1950 körül bezárták, 1991-ben rábízták az ortodoxokra), Klacsanó, Pósaháza (Pavsin), Kékesfüred (Szinyák, templomát most építik), Alsókerepec, Szidorfalva (Hrabove, a templomot a háború után rombolták le), Puznyákfalva (Puznyakivci, a háború óta nincs temploma).

Alsógereben/Грабовниця

Keresztelő Szent János templom

A települést német telepesek leszármazottai lakják. Egyháza a 19. században keletkezett. A templomot 1926-ban építették. A háború után be akarták zárni, de a hívek nem engedték. 50 ülőhellyel és két haranggal rendelkezik. Jelenleg e templomban van ideiglenesen elhelyezve az 1950-ben bezárt szentmiklósi (csinagyijevói) Páduai Szent  Antal templom (ezt 1991-ben az ortodoxokra bízták a hívek elapadása miatt) és a kékesfüredi (szinyáki) Szent Kereszt Felmagasztalása templom (1962-ben lerombolták, jelenleg épül az új) főoltára.

Utolsó felújítására 1984-ben került sor, szlatinai hívek közreműködésével. Legnagyobb értéke egy nagyon régi Szűz Mária-kép, illetve egy gyönyörű kivitelezésű antik fakereszt Krisztussal.

Hívek száma: 70. Lelkipásztor: Heveli Antal. Istentisztelet nyelve: német és magyar.

Alsókerepec / Нижній Коропець

Szent Tódor templom

A római katolikusok sokáig görög katolikusoknál miséztek, amely templom azonban ma az ortodoxoké 1996-ban fektették le az új templom alapkövét.

Hívek száma: 150. Lelkipásztor: Németh Imre. Istentisztelet nyelve: magyar

Bárdháza / Бородівка

Szent Anna templom

Plébánia

Már 1272-ben volt itt plébánia, mely idővel megszűnt. Az 1760-as esztendőkben Schönborn Ervin Jenő gróf a németországi Kleinberg és Kleinzwedel községekből földművelőket telepített be ide, ennek következtében 1772-ben plébánia jött létre. A szép, nagy templom 1834-ben épült. A 80-as évek közepén külső-belső felújítást végeztek rajta. Anyakönyvek 1773-tól vannak.

Hívek száma: 350. Lelkipásztor: Nádor Albert. Imádkozás nyelve: német.

Fíliája: Dubi, templomát a háború után lebontották, a helyén ma üzlet van.

Beregleányfalu / Лалове

Boldogságos Szűz Mária templom

A templomot 1930-ban építették. 1958-ban elvették és 1994-ben adták vissza. Ugyanebben az évben végeztek rajta nagyjavítást. Egy 60 kilogrammos haranggal, harmóniummal és 80 ülőhellyel rendelkezik. Nemrég kapott új kerítést. Ugyanide járnak a görög katolikusok is.

Hívek száma: 150. Lelkipásztor: Suszilo Kallixt és Sovinszki Vladimier. Istentisztelet nyelve: ukrán.

Felsőkerepec / Верхній Королець

Nagyboldogasszony templom

Plébánia

A 14. században Oláh-Kerepec volt e község neve. 1730-ban Schönborn gróf Németországból telepített be lakosokat. Régi fatemploma helyébe 1788-ban épült a mostani. Ettől fogva káplánság lett, 1807-ben pedig plébániává emeltetett. Tornyán 1822-es dátum látható. 1984-ben külső-belső felújítást végeztek rajta. Belső „öltözéke” különösen szép. Három haranggal, központi fűtéssel és 220 ülőhellyel rendelkezik. Anyakönyvezés 1788-tól létezik.

Hívek száma: 500. Lelkipásztor: Nádor Albert. Istentisztelet nyelve: német.

Műemlékértékű orgonája a századfordulón épült, Angster József keze munkája.

Fíliái: Beregleányfalu (Lalove), Berezinka (templomát a háború után lerombolták), Kustánfalva (Kustanovicja), Németkucsova (Kucsava), Zsófiafalva (Szofija, templomát 1961-ben bezárták, később az ortodoxoknak adták), Gálfalva (Kobalevicja).

Frigyesfalva / Фрідєшове

Szent Péter és Pál templom

A templom építése 1900-ban kezdődött és 1904-ben fejeződött be. Előtte ugyanazon a helyen egy kápolna állt. A templom három haranggal és harmóniummal rendelkezik. Utoljára 1988-ban végeztek rajta jelentős külső és belső felújítást. Ötven ülőhellyel rendelkezik. 1996-tól apácák segédkeznek a helybéliek hitéletének gondozásában.

Hívek száma: 500. Lelkipásztor: Suszilo Kallixt és Sovinszki Vladimier. Istentisztelet nyelve: szlovák és ukrán.

Kékesfüred / Синяк

A Szent Kereszt megtalálásáról elnevezett templomot 1962 táján lerombolták. A helyén most egy új templomot építenek.

A hívek száma: 1925-ben 152, jelenleg 100.

Lelkipásztor: Németh Imre.

Klacsanó / Клячанове

Boldogságos Szűz Mária Mennybevitele templom

A római katolikus egyház adatai szerint a községben közel 200 szlovák és magyar, illetve német ajkú család él. Ők valamennyien katolikusok. Egyházukat 1870-ben alapították. 1960-ban templomukat elvették. Félig romosan adták vissza. Újraalapítva: 1990-ben.

Hívek száma: 200. Lelkipásztor: Peter Zharkovski. Istentisztelet nyelve: szlovák.

Németkucsova / Кучава

Szent Ágoston templom

Több mint 300 német és néhány magyar család él itt. Egyházukat a 19. században alapították. A templomot 1961-ben bezárták. Újraalapítva 1989-ben. Két haranggal és elektromos orgonával rendelkezik.

Hívek száma: 300. Lelkipásztor: Nádor Albert. Istentisztelet nyelve: német.

Pósaháza / Павшин

Szent Kereszt Felmagasztalása templom

A falu nevét 1750-ben említik először a krónikák. Már jóval előbb létrejött a település, hiszen az első fatemplomot 1700 környékén építették a német letelepülőknek. Máig megmaradt 1702-ben készült oltárképe, mely Barbara Röschin munkája.

Körülbelül száz esztendeje a már erősen megrongálódott fatemplom lebontásra került (a bontott anyag felhasználásával épült csűr hosszú ideig a falu határában állt). Abban az időben bizonyos Ziprian atya teljesített szolgálatot a faluban, kinek munkássága eredményeképpen az addig több vallási felekezetre osztódó település egységesen római katolikussá vált. A hívek összefogásából épült meg 1901-re a ma is álló impozáns, olasz barokk stílusú templom. Építésze azonos a munkácsi templom építőjével. Ebből az időből származik antik harmóniuma, mely Strowasser budapesti udvari hangszergyártó munkája, s mely ma is kiváló állapotban van. A templom utolsó külső-belső rekonstrukciójára 1989-ben került sor. 1996-ban németországi segítséggel megújult az oltár, ugyanekkor kapott a padló márványburkolatot. Sajnos, a falu német lakossága egyre apad a nagyarányú kitelepedés miatt.

Hívek száma: 700. Lelkipásztor: Josef Trunk és Burkhard Nogga. Istentisztelet nyelve: német.

Schönborn / Шенборн

Szent Mihály Arkangyal templom

Alsóschönborn később Újfalu (Nove Szelo), 1992-től Schönborn. A zömében német-magyar lakosság a 19. században alapította római katolikus egyházát. Az egykor 450 hívet számláló egyházközség ma alig 15 portára apadt.

A templom történelme során háromszor is leégett, '44-ben néhány hónap bizonytalanság után titokban működött.

1988-ban teljesen felújították kívül-belül.

Hívek száma: 100. Lelkipásztor: Josef Trunk és Burkhard Nogga. Istentisztelet nyelve: német.

Váralja / Підгород

Boldogságos Szűz Mária templom

Az abszolút többségben élő ukránokon, ruszinokon kívül több mint 500 német, illetve néhány német-magyar él itt. A település a munkácsi várhegy tövében terül el. A község a várbeliek ellátását végző iparosok, földművesek letelepedésével jött létre – a várpalánkon kívül. Jelenleg szervesen Munkácshoz tartozik. A római katolikus gyülekezetet 1875-ben alapították, a templom is ekkor épült.

Hívek száma: 500. Lelkipásztor: Schönberger Ferenc. Istentisztelet nyelve: magyar és német.

Várpalánka / Паланок

Szent Szív templom

Plébánia

Közvetlenül a munkácsi várnak helyet adó szirt lábánál alakult ki a település, melynek házait már egy 16. századi metszet is ábrázolja. Már ekkor látható az a földbe vert, magas gerendákból összeállított palánk, mely a vár erődrendszerének része volt. E palánkon belül, illetve közvetlen közelében építették fel házalkat a várban és a vár körül szolgálatot teljesítő iparosok, mesteremberek, s feltehetőleg az állandó őrség is itt lakott családostul. A római katolikus plébániát és a ma is álló templomot 1912-ben alapították. 1958-ban bezárták. Újraalapítva: 1989-ben. A római katolikusok zömét elsősorban német és magyar anyanyelvűek alkotják. Anyakönyvezés kezdete: 1912.

Hívek száma: 1100. Lelkipásztor: Schönberger Ferenc. Istentisztelet nyelve: magyar és német.

Fíliája: Munkács-Váralja, Várulcsa.

Nagybereznai járás

Nagyberezna / Великий Береэний

Szentháromság templom

A nagybereznai római katolikus hívek 1788 októberében voltak a kincstár által Teplicskából, ebből a Liptó vármegyei községből idetelepítve favágás, faúsztatás, gátak építése céljából. 1801-ig a felsődomonyai plébániához tartoztak. A helyi káplánság 1808-ban emeltetett plébániává. Alighanem akkoriban épülhetett a mostani templom. Pontos adat csak arról van, hogy mind az 1854-es, mind pedig az 1886-os tűzvészben, melyben odalett a falu nagy része, a templom, a plébánia és az iskola sértetlen maradt. Anyakönyvezés kezdete: 1801.

Hívek száma: 500. Lelkipásztor: Frantisek Honisek. Istentisztelet nyelve: szlovák.

Fíliái: Révhely (Zabrigy, a latin katolikusok a görög katolikusokhoz jártak, mely templom ma az ortodoxok kezén van; 1994-ben számba vették a római katolikus közösséget, mely most kezdi építeni a Szent József templomot.), Bercsényifalva (Dubrinics).

Nagyszőlősi járás

Nagyszőlős / Виноградів

Jézus Mennybemenetele templom

Plébánia

Nagyszőlős szászokkal benépesített királynői birtok és nyaraló volt szinte első királyaink idejétől kezdve. 1262-ben királyi kiváltságokat kapott a város. A Fekete-hegyen állnak az Ugocsa vár romjai. Várnagyáról először 1308-ban történik említés. Zsigmond király egyik irata Szőlőst már városnak (civitas) nevezi. Az 1545. évi 25. tőrvényben pedig az ország első plébániái között foglal helyet.

A fennálló ősi templom építési ideje nem ismeretes egyértelműen. Annyi bizonyos, hogy a 13. században már megalapították a plébániát.

A templom a hitújítók kezére kerülve pusztulásnak indult. Mikor visszaszerezték a katolikusok, fedél nélkül volt. Hám János püspök állíttatta helyre. A katolikus hívek közben sem voltak templom nélkül, mert a ferencesek kolostorát és templomát 1693-ban a Perényi család már helyreállíttatta.

Az ősi plébánia 1863-ban állíttatott vissza. A templomot 1902-ben kifestették. Ez idő tájt kapta a tornya a mai csúcsos sisakját, előtte barokk sisakot „viselt”. 1959-ben bezárták, gyári raktárként használták, miközben a temetőkápolnában imádkoztak a hívek. 1989-ben sikerült a plébánia restaurációja, a templom felújíttatott. Paskai László Bíboros Úr szentelte fel 1991-ben. Anyakönyvezés kezdete: 1698.

Hívek száma: 2000. Lelkipásztor: Papp Tihamér. Istentisztelet nyelve: magyar.

Kapisztrán Szent János ferences templom (itt őrizték a mohácsi vész után Kapisztrán Szent János tetemét. 1556-ban a rendházat megrohanták, a szerzeteseket megölték, a szent ereklyéit pedig kútba dobták) a kolostorral együtt a háború után máig múzeum. (Folyamatban a visszaadása.) A város melletti hegyen lévő kápolna félig romokban áll.

Műemlékértékű orgonáját Országh Sándor és fia cég építette 1888-ban.

Aklihegy / Клиновецка Гора

Aklihoz tartozó, szőlővel és gyümölcsössel telepített hegyoldal, ahol önálló település alakult ki az idők folyamán. A csehszlovák időkben kezdett községgé formálódni. Vegyesen élnek itt római, görög katolikus és református családok. A három egyház kezdeményezésére létrejött az első kárpátaljai ökumenikus templom.

Hívek száma: 136. Lelkipásztor: Hermann .Áron. Istentisztelet nyelve: magyar.

Fancsika / Фанчікове

Jézus Szent Neve templom

Plébánia

A község régi eredetű: 1271-ben már létezett. A szintén régi plébánia, melyet a 14. században alapítottak, megszűnt a hitújítás következtében. 1756-ban történt visszaállítását Komáromy János egri őrkanonok áldozatos munkájának köszönheti. Egy időben Nagyszőlős volt Fancsika fiókközsége! A 120 ülőhellyel és két haranggal rendelkező templomon utoljára 1992-ben végeztek jelentősebb belső felújítást. 1996-ban villámcsapás okozott kisebb kárt, ezt még abban az évben helyrehozták. Harmóniuma 1870-ből való. Anyakönyvezés kezdete: 1756. Hívek száma: 200. Lelkipásztor: Papp Tihamér. Az istentisztelet nyelve a magyar.

Fíliája: Mátyfalva (templomát a háború után lerombolták).

Feketeardó / Чорнотисів

Szent Rozália templom

Plébánia

E községben szászok telepedtek le hajdan. A legrégebbi időktől királynői birtok. Plébániája az 1545. évi 25. törvénycikkelyben az elsőrendűek között szerepel. Az ardói plébánosról az 1334. évi pápai tized is megemlékezik. A templom szentélye a 13., gótikus hajója és tornya a 15. században épült. Később a hitújítók kezére került. Perényi Zsigmond báró szerezte vissza 1754-ben. A 19. század közepén fedél nélkül romladozott, Haas Mihály szatmári püspök ideiglenes tetővel akadályozta meg a további pusztulást. A sekrestye és a szentély boltozatai eredetiek, a hajó csehüveg boltozata – a beszakadt régi helyett – 1913-ban épült. Falait 1909-ig értékes, a 15. századból származó freskók díszítették. A kapu (bejárati ajtó) Horváth Anna beregszászi képzőművész alkotása. Anyakönyvezés kezdete: 1920.

Hívek száma: 100. Lelkipásztor: Hermann Áron. Imádkozás nyelve a magyar.

Fíliája: Csepe (1996-ban megkapták az óvoda egyik épületét, jelenleg alakítják át kápolnává).

Királyháza / Королеве

Szent Péter és Pál templom

Plébánia

A község eredete ősrégi. Már Szent István idejében telepedtek le ide szászok. Német telepeseiről Felszásznak nevezték, 1355-től Királyháza. Neve a mellette álló dombon lévő királyi házzal (Domus Regalis) hozható összefüggésbe, amely Ugocsa megye területére kiterjedő erdőuralom központja volt. A templommal szemben emelkedő dombtetőn áll Nyaláb vára. Ide Perényiné Frangepán Katalin a fia nevelőjének hívta meg Komjáti Benedek pozsonyi kanonokot az 1530-as évek elején. Ő volt az, aki a Nyaláb várban magyarra fordította Pál apostol leveleit. A település a magyar királynők nyaralóhelyéül szolgált hosszú időn át. A plébániát a 14. században alapították.

A hitújítás következtében 1560-tól szünetelő plébánia 1727-ben állíttatott vissza. A mostani templomot Perényi Ferenc báró építtette 1778-ban. Anyakönyvezés kezdete: 1728.

Hívek száma: 300. Lelkipásztor: Hermann Áron. Istentisztelet nyelve: magyar.

A Kisboldogasszony várkápolnát a hívek 1994-ben újraépíttették.

A templom orgonáját Julius Guna eperjesi mester építette 1923-ban.

Fíliája: Veréce (Verjacija).

Nevetlenfalu / Дякове

Szent Kereszt Felmagasztalása templom

Plébánia

Deákfalva volt eredetileg e község neve. Mivel azonban az idők folyamán ez a név Gyakfalvára ferdült, a vármegye 1720. évi határozattal Nevetlenfalu elnevezést rendelt el.

A plébániát a 14. században alapították. A hitújítás idején elvész az ősi kistemplommal együtt. A katolikusok a templomot 1744-ben szerzik vissza. A plébániát 1790-ben állítják helyre. Mivel a templom a különféle viszontagságok közepette, kivált pedig az 1880. évi földrengés által szerfölött megrongálódott, újnak az építésébe fogtak, melyet 1903-ban szenteltek fel. Anyakönyvezés kezdete: 1790.

Hívek száma: 740. Lelkipásztor: Hermann Áron. Istentisztelet nyelve: magyar.

Kiemelkedően értékes, ellenben meglehetősen rossz állapotú orgonáját, mely ma műemlékértékű, a pressburgi Karl Klöckner mester építette 1844-ben.

Fíliája: Aklihegy.

Tiszaújlak / Вилок

Szent Ilona templom

Plébánia

Újlakként 1304-ben említik először. A századok során fontos tiszai átkelőhely és sólerakat volt. Az 1657-es lengyel és az 1661. évi tatár betörések idején nagy veszteségek érték a községet. Az itteni plébánia, melyet a 14. században alapítottak, a hitújítás következtében 1556-ban megszűnt. Csak 1735-ben állították vissza. A mostani templomot 1788-ban emelték. Tornya a 19. század első felében épült klasszicista stílusban. A század elején magasabbra emeltetett. A kapuja fölött Szentháromság ábrázolása szobordíszítést találunk. '95-ben lett felújítva belülről. Az út szélén áll a nemrég felújított Nepomuki Szent János kápolna. Anyakönyvezés kezdete: 1735.

Hivek száma: 600. Lelkipásztor: Papp Tihamér. Istentisztelet nyelve: magyar.

Az orgona a budapesti Rieger Testvérek munkája 1896-ból.

Fíliái: Csetfalva, Tiszabökény, Mezővári.

Perecsenyi járás

Perecseny / Перечин

Szent Ágoston templom

Plébánia

A vegyigyár és az államvasutak telítő-telepének fejlődése jóvoltából a település lakosságának száma a századfordulón jelentős növekedésnek indult. Amikor a római katolikus hívek száma elérte a 600-at, mozgalom indult egy templom felépítéséért. Ez 1906-ban valósult meg. Anyakönyvezés kezdete: 1926.

Hívek száma: 500. Lelkipásztora: Frantisek Honisek. Istentisztelet nyelve: szlovák.

Orgonájának háza valamikor a XIX. sz. közepén készült, belső része 1920-39 között.

Turjaremete / Тур'я Ремета

Szent György Vértanú templom

Plébánia

Turjaremetét plébániává a királyi kincstár hozzájárulásával Hám János püspök emelte 1854-ben, addig a nagybereznai plébániához tartozott. Mivel az itteni vasgyár megszűntével a munkások nagy része szétszéledt, veszélybe került a helyi katolikus közösség léte, s a plébánia önállósága is csak elviekben valósult meg. Istentisztelet helyéül sokáig egy kicsiny kápolna szolgált, egészen 1886-ig, amikor is fölépült a régi templom, mely egészen 1961-ig zavartalanul működött. Ekkor bezárták. 1989-ben visszaadták. 1996-ban új szárny épült hozzá. Anyakönyvezés kezdete: 1883.

Hívek száma: 300. Lelkipásztor: Frantisek Honisek. Istentisztelet nyelve: szlovák.

Rahói járás

Rahó / Рахив

Nepomuki Szent János templom

Plébánia

Okiratok 1447-ben tesznek említést először a településről Az itteni római katolikus lakosoknak az 1770-es években Felsőausztriából letelepülőkkel együtt megnövekedett számánál fogva már 1782-ben megállapíttatott a helyi plébánia szükségessége. Előbb csak káplánságot állítottak, egy kis görög katolikus kápolnából átalakított templomocskával. Az új templom 1825-ben készült el. Anyakönyvezés: 1791-től. A szovjet rendszer idején a hatóságok átépítették a város főterét. Mivel a Borkanyuk-szobor impozáns látványát zavarta, le akarták bontani a templomot. A hívek összefogásával ugyan sikerült ezt megakadályozni, viszont a kommunisták válaszul megtiltották a templom tatarozását.

A templom harangjait óraszerkezet szólaltatja meg.

Hívek száma: 1500. Lelkész: Juhász János. Istentisztelet nyelve: magyar.

Műemlékértékű orgonája Szalay Gyula székesfehérvári mester munkája 1894-ből.

Fíliái: Ziptserei (kápolna Rahó külterületén), Tiszabogdány (Bohdan, az ortodoxok kezén lévő görög katolikus templomban miséznek).

Gyertyánliget / Кобилецька Поляна

Boldogságos Szűz Mária Mennybevitele templom

Plébánia

Kabola Polyána néven a 16. században említik először a települést. A korábban főleg erdőműveléssel foglalkozó közösség Mária Terézia jóvoltából vasgyárat kap, mely a 19. században szerkovács, szeg- és öntőműhellyel bővült. E vasgyári telepen 1786-ban állítottak fel plébániát. Kezdetben egy kincstári ház szolgált templomul, s a hívek többnyire németek és tótok voltak. 1824 körül épült fel a mostani templom. 1985-ben a templomot tatarozták. Anyakönyv 1786-tól vezetődik.

Hívek száma: 700. Lelkipásztor: Ferencz Imre. Istentisztelet nyelve: magyar.

Műemlékértékű orgonája – Dangl Antal és fia munkája – 1886-ban került ide a gödöllői várkápolnából.

Kőrösmező / Ясіня

Szent Péter és Pál templom

Plébánia

A település első említése 1555-ből való. 1583 körül a Károlyiaknak volt itt nagy kiterjedésű birtokuk. 1918-ban itt kiáltották ki a „Hucul Köztársaságot”. Az első római katolikusok a Mária Terézia királynő alatt 1773 táján Alsóausztriából idetelepített famunkások voltak. A plébánia 1785-ben alapíttatott, ideiglenes templommal. 1814-ben építtette a kincstár a mostani csinos templomot. 1983-ban kívülről, '84-ben javították a tetőszerkezetet, '91-ben belülről tatarozták. Anyakönyv: 1785-től.

Hívek száma: 1000. Lelkipásztor: Juhász János. Istentisztelet nyelve: magyar.

Orgonáját 1910-ben készítette Fehér Mihály máramarosszigeti mester.

Terebesfehérpatak / Ділове

A falut egy 1615. évi oklevél Tribusfalvának nevezi. A múlt században Trebusa-Fejérpatak. 1861-ben vasgyárat nyitottak itt, majd ennek helyén üveggyár létesül. Ezért települtek ide tucatszámra németek és magyarok. A templomot a háború után elvették. 1990-ben egy római katolikus imaházat építettek közös összefogással.

Szolyvai járás

Szolyva / Свалява

Boldogságos Szűz Mária Mennybevitele templom

1263-ban említik először a település nevét. A 13. század elején II. Endre király Bánk bán vejének, Simon ispánnak adományozza. Szolyva és Tövisfalva között egy sírhalomban honfoglaló magyar vitéz maradványaira bukkantak, kit lovával és teljes felszerelésével temettek el. A 18. század elejétől Szolyva is Schönborn-uradalom. E család jelentős iparosítást végzett itt, ami jelentős számú német mesterember letelepedését idézte elő. A plébániát Újtövisfalván alapították, onnan helyezték át 1863-ban. A templom 1900-ban épült 300 ülőhellyel. 3 haranggal rendelkezik. Háromszor esett át rekonstrukción. Az utolsó felújítását 1993-ban végezték, ekkor kapott központi fűtést. 1993-as újraszentelését Reizer Pál szatmári püspök celebrálta. Anyakönyvezés kezdete: 1863.

Hívek száma: 1200. Lelkípásztor: Heveli Antal. Istentisztelet nyelve: magyar, ukrán és német.

Fíliái: Szuszkóújfalu (Szuszkove, a Sz. Vendel templomot 1950 körül lerombolták, a hívek később egy fakápolnát építettek), Zsilip (Zsdanyijevo, a Sz. Magdolna fakápolnát 1930-ban építették), Újtövisfalva (Drahiny, a templomot lerombolták), Felsőgereben (Verhnya Hrabivnicja), Poljana.

Técsői járás

Técső / Тячів

Szent István Király templom

Plébánia

A többi koronavárossal együtt Técső is már a 14. század elején kiváltságokkal felruházott község volt. Az itteni templom tornyában volt egykoron az öt koronaváros levéltára.

A hitújítás itt is megszüntette a katolikus hitéletet, templomot és vagyont elfoglalva. 1780-ban állíttatott vissza a plébánia. Az istentiszteletek helyéül sokáig a plébánosi lak egy szobája szolgált. A templom építése sok utánajárás után csak száz esztendő múlva, 1883-ban kezdődhetett el s 1885-ben fejeződött be. Az avatásra 1888-ban került sor. Az anyakönyvet 1780-tól vezetik.

Hívek száma: 600. Lelkipásztor: Marek Bernardin. Istentisztelet nyelve: magyar.

Műemlékértékű orgonája Országh Sándor munkája 1893-ból.

Fíliái: Kerekhegy (Okruhla), Taracköz (Tereszva).

Aknaszlatina / Солотвино

Szent István Király templom

Plébánia

Már a rómaiak idején folyt itt sókitermelés. Később, a 13. században IV. Béla leánya, Boleszláv lengyel király hitvese látogatta meg a máramarosi sóbányákat. A Kunigunda-akna valószínűleg e látogatás emlékét őrzi. 1514-ben a bányászok fellázadnak az embertelen munkakörülmények miatt, sokan csatlakoznak ekkor Dózsa parasztháborújához. A későbbiekben a kurucok 1703-ban foglalják el Aknaszlatinát. A múlt században már gőzgépek segítették a sóbányászok munkáját. Szlatina kezdetben a máramarosszigeti plébánia fíliája, mígnem 1828-ban helyi káplánság, 1833-ban pedig plébánia állíttatott fel. Az addigi fa kápolna helyett 1856-ban épült a mostani templom. Anyakönyvezés 1833-tól működik.

Hívek száma: 3500. Lelkipásztor: Ferencz Imre. Istentisztelet nyelve: magyar.

Orgonája a Rieger Testvérek munkája a 20. sz. elejéről, eredeti állapotban.

Bustyaháza / Буштино

Boldogságos Szűz Mária Mennybevitele templom

I. Lajos király 1373-ban kiadott iktatási parancsában a falut konyhabirtok tartozékaként említi, amely Balk tulajdona. Temploma 1895-ben épült fel az erdőkincstár költségén. A belső felszerelést Zalán Lipót finanszírozta. Ugyanő tett alapítványt a bustyaházi római katolikus leányiskolára.

1958-ban a templomot bezárták. A főoltárt a hívek a técsői templomba menekítették. A kommunisták először a helyiekkel akarták lebontatni a templomot, ami nem sikerült. Ekkor Szlatináról hoztak bányászokat, akiknek azt mondták, hogy felújítás végett kell leszedni a födémet és a tornyot. A harangot sikerült a monasztereci templomnak eladni, ahol addig üres volt a torony. Ám amikor megkondult, a hatóságok felfigyeltek és elkobozták. Később a técsői vashulladékba került. Az alaposan megrongált templomot összefogással újították fel, s 1989-ben nyitották meg újra a hívek előtt. Két harangja adományként érkezett.

Hívek száma 350. Lelkipásztor: Marek Bernardin. Istentisztelet nyelve: magyar.

Kerekhegy / Округля

Szent Félix pápa és vértanú templom

Az egyházat a 19. században alapították. A hegyek közé szorult községben mintegy húsz magyar család lakik. Így az apró, mégis impozáns templom egyelőre nem szorul bővítésre. Némely szentképe nagyon régi, csakúgy, mint a padsorok két oldalán elhelyezett egyházi zászlók, melyek az egykori körmenetek során kaptak főszerepet. Három harangja közül az egyik kicsi, sajnos, megrepedt.

Hívek száma: 120. Lelkipásztor: Marek Bernardin. Istentisztelet nyelve: magyar.

Műemlékértékű orgonája a legrégebbi Kárpátalján: 1800-ban készült. Az eredeti és hiánytalanul meglévő hangszer kiváló orgonakészítői szaktudásról árulkodik. Gyönyörű szekrényzettel, gondosan megmunkált fasípokkal, diófa billentyűzettel és elefántcsont félhangborítással rendelkezik.

Királymező / Усть-Чорна

Szent Mária-Magdolna templom

A településen mintegy ezer német család élt. Egyházukat Németmokrán alapították, onnan helyezték át 1777-ben Királymezőre. Templomukat 1987-ben kívülről tatarozták. 1996-ban a tetőt fedték át. Anyakönyvezés kezdete: 1777.

Hívek száma: 100. Lelkipásztor: Macejkó János. Istentisztelet nyelve: német.

Műemlékértékű orgonáját Országh Sándor 1890-ben építette.

Oroszmokra / Руська Мокра

Nagyboldogasszony templom

A templomot 1945-ben bezárták és művelődési házként használták. 1996-ban kapták vissza, jelenleg felújítás alatt áll.

Hívek száma: 30. Lelkipásztor: Macejkó János.

Ungvári járás

Ungvár / Ужгород

Szent György Vértanú templom

A keresztény vallás nyilvánvalóan már Szent István idejétől teret hódított ezen a vidéken, bár a hivatalos dokumentumok közül csak az 1333-1337-es pápai tizedek említik először az ungvári plébániát. Róbert Károly király 1322-ben adományozta Ungvárt s a gerényi uradalmat a frank származású nápolyi Drugeth Jánosnak, az ország nádorának, ki nagy támasza lett az egyháznak. Szalárdi krónikája szerint a vár előtt, a várpalánkon belül álló plébániai templomot mindig kiválóan gondozták. Ám a hitújítás Ungvárt is elérte, s 1589-ben végképp teret hódított. Csupán 1600-ban engedte vissza a katolikus hitet a korábban Bocskay-párti Drugeth György, akit Pázmány Péter térített meg. Csakhogy 1644-ben I. Rákóczi György hadai újra kiűzték a jézusrendieket a városból. Ezt követően kis időre visszatérhettek, mígnem „… Thököly Huszt és Munkács bevétele után lengyel és tatár csapatokkal erősödve 1679-ben Ungvár városát is megszállván, itt a lakosokat kirabolta és főleg a katolikus hitvallást követőket leöldöstette” (Kazy történetkönyvének 233. lapja).

A fiágon kihalt Drugethek után Bercsényi Miklós gróf birtokába jutott Ungvár. Ő feleségének, Drugeth Krisztinának befolyására visszaadta a templomot a katolikusoknak. Igaz, nem sokáig, mert 1705-ben – már mint II. Rákóczi Ferenc főtábornoka – reszignáltatta az evangélikusok javára. Végül 1711-ben kerül vissza végleg a katolikusok birtokába, egy évvel később pedig a plébánia is felállíttatik.

1762-ben az időközben megrongálódott régi helyett új templom épült. 1773-ban eltöröltetik a Jézustársaság, s annak kollégiumát és templomát Mária Terézia a Munkácsról ide áthelyezett görög katolikus püspökségnek juttatja. Az ungvári rámai katolikusok egyetlen templomba szorulnak, úgyhogy szükségessé válik annak bővítése, mely 1881-ben fejeződik be. A főoltár oltárképét Kracker János Lukács festette 1763-ban. Anyakönyvezés kezdete: 1700.

A templom kegytárgyai közül kalandos történelmet mondhat magáénak az ún. Bercsényi-féle Monstrancia. Bercsényi Miklós, mikor 1710-ben orosz segítség sürgetése végett Lengyelországba ment, magával vitte a templom kincseit. Később, mikor Rodostóba menekülvén, ott 1725. november 22-én Rákóczi Ferenc karjai között kilehelte lelkét, halála előtt két Monstranciát visszaküldött. Ezek közül a nagyobbik a középkori ötvösművészet valódi remeke.

Hívek száma: 6500. Lelkipásztorok: Bohán Béla, Bálint Vilmos, Petrik Vince. Istentisztelet nyelve: magyar és szlovák.

A Rieger Testvérek készítették az orgonát 1901-ben.

Fíliái: Ung-Radvánc (a templom a kőbányászat miatt erősen károsodott, jelenleg romokban), Gerény (a Sz. Anna templomot, mely az egyik legrégibb kárpátaljai római katolikus templom, 1949 után az ortodoxoknak adták, 1962-ben bezárták, 1990 óta pedig a görög katolikusok használják), Ungdaróc.

A kálváriát Ungvár biz. Petz Dávid polgár kezdeményezésének köszönheti. 1759-ben ő hagyományozott egy házas telket és egy kertet e célra, s ezek értékesítéséből épült fel a kálvária fő kápolnája. 1828-ig a zenészek, a csizmadia, a tímár és fazekas céhek emeltek egy-egy stációkápolnát. A többi egyes jótevők, illetve egyházi személyiségek jóvoltából – az utolsó 1885-ben – készült el.

Antalóc / Антонівка

Páduai Szent Antal templom

Kárpátalja legmodernebb kivitelű temploma. Alapkövét 1992-ben, Rómában áldotta meg II. János Pál pápa. Az elkészült templomot 1993. június 13-án szentelte fel Antonio Franco apostoli nuncius. Három harangja sajátos haranglábon található a templom udvarán. 100 ülőhellyel rendelkezik.

Hívek száma: 200. Lelkipásztor: Zharkovski Peter. Istentisztelet nyelve: szlovák.

Csap / Чоп

Szent Anna templom

Plébánia

Csap neve először 1282-ben említődik. Ebben az évben vásárolta meg a Csapy család a települést, melynek az 1400-as évek közepéig az urai voltak. A Csapyak kétszáz esztendőn keresztül híres és hírhedt vitézek voltak. 1418-ban Zsigmond király címert adományoz nekik, s Csapy András, a rettegett hős a sárkány rend lovagja lett. A család a 16. században halt ki. Csap a kisráti plébánia keletkezésétől fogva annak fiókja volt. Később helyi káplánsággá alakult, s az istentiszteletek az iskola tantermével kapcsolatos kápolnában tartattak. A település első temploma a Tisza árterében épült. (Maradványai a folyószabályozás következtében jelenleg a Tisza magyarországi oldalán lehetnek.) A jelenlegi templom 34 ezer koronányi költséggel épült 1903-ban. Oltárképét Windischgrätz Lajos hercegné, szül. Dessewffy Valéria grófnő festette. A 2. világháború végén a visszavonuló németek aláaknázták, de egy magyar katona, szinte az utolsó pillanatokban, elvágta a gyújtózsinórokat. A református templom nem járt ilyen szerencsével. A háború végétől 1996 augusztusáig a katolikusba jártak a két felekezet tagjai. Anyakönyvezés kezdete: 1890.

Hívek száma 1500. Lelkipásztor: Molnár Miklós. Istentisztelet nyelve: magyar.

Orgonáját a 20. sz. elején készítették a Rieger Testvérek.

Fíliája: Tiszaásvány.

Császlóc / Часлівці

Nagyboldogasszony templom

Plébánia

Császlóc az 1333. évi pápai tized tanúsága szerint már akkoriban virágzó plébánia volt A templom, mely a 14. század elején épült, egyike a legrégebbieknek: hajdan a kültámadások ellen sánccal volt körülvéve. Fényesen felszerelt festményekkel, fafaragásokkal gazdagon ékesített templom volt mindaddig, míg 1549-ben a hitújítók kezére nem került (ekkor a plébános is az életét vesztette). Ezt kővetően a császlóci katolikusok előbb a gerényi pálosok, majd a kisráti plébános gondoskodása alá tartoztak.

1774-ben Eszterházy Károly gróf, egri püspök a templomot tető nélkül, megrongálva találta, s elrendelte rendbehozatalát. Ez 1795-re sikerült. Tornyát 1797-ben építették fel. A királyi helytartótanács rendelete alapján 1841-ben állíttatott helyre a császlóci plébánia. 1846-ban és 1874-ben alapos helyreállításokat végeztek a templomon: áttörték a hajó főfalát és karzatos toldalékkal látták el. Az 1960-as évek közepén a templomtorony leégett, ezt követően tatarozták. Harangját nemrégiben elektronizálták, ám visszatértek a kézi harangozásra a szebb hangzás végett. Anyakönyvezés kezdete: 1841.

Hívek száma: 550. Lelkipásztor: Bohán Béla, Bálint Vilmos. Istentisztelet nyelve: magyar

Az orgonát a Rieger Testvérek építették 1906-ban.

Fíliája: Homok.

Felsődomonya / Оноківці

Sarlós Boldogasszony templom

Egyházuk a 14. században keletkezett. Ezen a kincstári településen 1727-ben főtt létre a plébánia, mely hatalmas volt, hiszen magába foglalta a nagybereznai és turjaremetei plébániák területeit is. A régi fatemplom helyett Ruszkótczy nevű uraság révén épült fel 1772-ben a mostani. A falu két végébe bizonyos Árvay Pál plébános emeltetett 1809-ben kápolnát. Ő vezette rá a környék lakosait a gyümölcsfa-termesztésre, olyképpen, hogy csak azt a legényt engedte házasságra lépni, aki igazolni tudta, hogy meghatározott számú oltott gyümölcsfát felnevelt. 1993-tól a görög katolikusok is ebben a templomban miséznek. Anyakönyvezés 1723-től.

Hívek száma: 100. Lelkipásztor: Wladimir Swiderski. Istentisztelet nyelve: szlovák.

Orgonájának felső sípsora a múlt századból való. A többit Marczell Ferenc építette hozzá 1943-ban.

Gálocs / Галоч

Gálocs neve először 1320-ban merül fel Ekkor került adomány formájában Pányoki Jakab két fiának tulajdonába, kik a ruszkai Dobó és Bátor családok ősei lehettek. Gálocs a kezdetektől fogva a dobóruszkai római katolikus egyházközség fiókja volt. A reformáció a 16-17. századfordulón hódított teret a községben. Egy 1741-ben kelt okmány egy régebbi és egy újabb templomot említ. (Itt görög kat. templom állt, melyet 1952-ben bezártak. 1989-ben nyitották ki, a gör. kat. egyh. törvényes elismerése előtt.)

Hívek száma: 200. Lelkipásztor: Bohán Béla, Bálint Vilmos. Istentisztelet nyelve: magyar.

Kincseshomok / Холмок

Keresztelő Szent János Születése templom

Egy késő Árpád-kori oklevélben a falut Hunky néven említik, 1288-ban már a Baksa-nemzetség birtoka. Egy 1427-es adóösszeírásban már Homokként szerepel. A 16. század első felében német-szász katonák felégetik. A Templom nagyon régi, valószínűleg a 15. század elejéről származik. Tornyát 1841-ben emelték.

Hívek száma: 300. Lelkipásztor: Károlyi Lajos. Istentisztelet nyelve: magyar.

Kisszelmenc / Солонці

Szentháromság templom

Plébánia

Kisszelmenc a középkor második felében alakult faluvá. Neve csak a mohácsi vész után tűnik fel. 1556-ban a Tokajból előrenyomuló török csapatok elpusztították. 1719-ben két család lakja. 1828-ban már 25 házból áll. Katolikus egyházát 1944-ben alapították újra. Temploma a század elején épült. Anyakönyvezés kezdete: 1944.

Hívek száma: 200. Lelkipásztor: Bohán Béla és Bálint Vilmos. Istentisztelet nyelve: magyar.

Fíliái: Gálocs, Palágykomoróc.

Koncháza / Концове

Szűz Mária Mennybemenetele templom

A 14. század végén említik először a falut Kecsefelde néven. 1415-ben jelenik meg mai nevén. A római katolikus egyház újraalapításának ideje: 19. század. A régi Árpádházi Szent Erzsébet templomot a háború után elvették. 1992-ben szentelték fel az újat, melyet a régi iskola átépítésével alakítottak ki. 120 ülőhelyes, harangja még nincs.

Hívek száma: 200. Lelkipásztor: Petrik Vince. Istentisztelet nyelve: magyar.

Korláthelmec / Холмці

Jézus Mennybemenetele templom

A település neve 1390-ben tűnik fel Helmech illetve Putka formában. Elnevezése a 15. században állandósul, ekkor kerül a község a Gömörből származó Korláth család birtokába. Egy feljegyzés szerint ebben a községben már az Árpádok korában volt egy templom a Mindenszentek tiszteletére, melyet egy 1286-os okmány megemlít. A protestánsok 1815 táján bontották szét. A katolikus egyház újraalapítására 1841-ben került sor. A régi templomot 1960-ban bezárták, 1986-ban lerombolták. Korábbi alapzatán építették fel az újat, amit 1994-ben szenteltek föl A felújítás elsősorban Matyi Jánosnak, egy Amerikában élő korláthelmeci szülöttnek köszönhető, aki pénzt gyűjtött a munkálatok fedezésére. A templom újjáépítését a KMKSZ helyi szervezete kezdeményezte és bonyolította. A régi harangot az Ungvári Helytörténeti Múzeumtól kapták vissza.

Hívek száma: 230. Lelkipásztor: Bohán Béla, Bálint Vilmos. Istentisztelet nyelve: magyar.

Mélyút / Глибоке

Rózsafűzér Királynője Templom

Szerednye fiókközsége. Templomát Bugyis András szerednyei plébános építtette 1871-ben, ugyanő iskolát is létesített itt. A templomot a 60-as években bezárták, 1967-ben ateista múzeumot rendeztek be benne. Újraalapítva: 1989.

Hívek száma: 300. Lelkipásztor: Peter Zharkovski. Istentisztelet nyelve: szlovák.

Orgonáját a budapesti Rieger Testvérek építették a 20. sz. elején.

Nagygejőc / ВеликіГеївці

Szent Anna templom

Plébánia

A község környéke már az időszámításunk kezdetén lakott volt. A Latorca medrének szabályozásakor számos agyagedényt és ezüst pénzérmét találtak. Nagygejőc az Anjou-kor elején a szerednyei vár tartozéka volt. 1338-ban a várral együtt Pálocs Péteré, majd vétel útján a Dobó-családé lesz. 1649-től Nagygejőc a neve. 1887-ben Homoky Lajos 21 éves ifjú, egész vagyonát a nagygejőci római katolikus egyházra hagyományozta iskolai célokra. A hitközség 1890-ben értékesítette a vagyont, s a begyűlt pénzből egy évvel később az öröklött helyen szép iskolát állíttatott, melyben Szent Anna tiszteletére kápolnát is elhelyezett.

Később, a hívek száma megszaporodván, templom építésébe kezdtek, mely 1911-ben készült el. Római katolikus egyházát hivatalosan 1930-ben alapították újra. Ekkor nyilvánították plébániává. 1963-ban bezárták és csak 1989-ben adták vissza. 1990-ben tatarozták. Két haranggal és 110 ülőhellyel rendelkezik. Anyakönyvezés kezdete: 1930.

Hívek száma: 300. Lelkipásztor: Bohán Béla és Bálint Vilmos. Istentisztelet nyelve: magyar.

Fíliája: Korláthelmec.

Őrdarma / Сторожниця

Kisboldogasszony templom

Plébánia

A község Őr és Darma egyesítéséből jött létre 1895-ben. A két társközösség már 1850-ben egy hitközséget képezett. A hagyomány szerint Őr az ungvári vár külső őrségének volt a tanyája, s ettől kapta nevét.

Az itteni plébánia keletkezési ideje ismeretlen, de a 14. század elején már létezett, mert az 1333-as pápai tized említi. Darmán kápolna állt ugyanebben az időben.

A hitújításkor a templomot hol a protestánsok, hol a katolikusok birtokolták. A plébánia legalább egy századon át szünetelt. 1711-ben Dacho Imre lett a plébános, aki hosszú pereskedés után 1718-ban visszaszerezte a templomot, mely gót stílusú volt. Ám mivel a hitújítás idején senki nem gondozta, roskadozó állapota miatt új templom építése vált szükségessé. Ezt 1784-ben szentelték fel.

1834-ben földrengés rongálta meg, boltozatát ki kellett cserélni. 1900-ban rettentő tűzvész pusztította, mely a falakon kívül semmit sem kímélt. A templomot ekkor egy esztendő alatt hozták rendbe. 1949-ben bezárták, 1989-ben visszaadták a híveknek, akik újjáépítették. Anyakönyvezés kezdete: 1742.

Hívek száma: 500. Lelkipásztor: Wladimir Swiderski. Istentiszteletet szlovák és magyar nyelven tartanak.

Fíliái: Sislóc, Koncháza, Tarnóc, Minaj.

Rát / Ратівці

Szent Mihály Főangyal templom

Plébánia

Nagy- és Kisrát egyesülésével keletkezett. 1284-ben Nagyrát, melynek Kisrát az egyik része volt, a Baksa nemzetségé lett. A kisráti plébánia 1334-ben már létezett, de megszűnt a hitújítás viharaiban. Több mint másfél évszázadnyi szünetelés után, 1718-ban, bizonyos Ráthy Gergely és hitbuzgó felesége jókora ingatlanokat hagyományozott a ráti plébánia létesítésének céljára s a templom építését is elrendelte. Hogy mikor épült fel pontosan ez a templom, nem tudni, de 1809-ben már ki kellett bővíteni. Ekkor épült a tornya is. Anyakönyvezés kezdete: 1718.

Hívek száma: 600. Lelkipásztor: Molnár Miklós. Istentisztelet nyelve: magyar.

Fíliái: Téglás, Szürte.

Sislóc / Шишлівці

A település a leleszi prépostság ősi javainak része. Először egy 1323-as oklevél említi. 1720-ban mindössze 9 jobbágy lakója volt. Katolikus egyházát 1989-ben alapították újra. Templomának építését 1991-ben kezdték, 1994-ben fejezték be. Titulusa még nincs. Harangja a régi haranglábról való. Harmóniuma németországi segélyként érkezett.

Hívek száma: 200. Lelkipásztor: Károlyi Lajos, Petrik Vince. Istentisztelet nyelve: magyar.

Szerednye / Середнє

Szent Lukács templom

Plébánia

A település nevét először 1417-ben említik. A 14. században fontos szerepet kap a végeken. A községtől nyugatra, a Ville patak partján fekvő domb tetején már a 12. században kolostoruk volt a templomosoknak. E rend megszűnte után 1380-ban pálos rendieket telepítenek ide. Ez a kolostor is megszűnt, nem tudni mikor, de romjai ma is fellelhetőek. Ezek után Szerednye Őr fiókközsége lesz, egészen 1804-ig, amikor a községben plébánia alapíttatott. Templomát 1806-ban építették. Előtte egy roskadozó kápolnában tartottak istentiszteletet, mely azonban az 1834. évi földrengés után használhatatlanná vált és elbontatott. A templom díszes előcsarnokát 1853 után építették. Anyakönyvezés kezdete: 1805.

Hívek száma: 550. Lelkipásztor: Peter Zharkovski. Istentisztelet nyelve: szlovák.

Orgonája a Rieger Testvérek munkája a 20. sz. elejéről.

Fíliái: Antalóc, Mélyút (Hluboke).

Szürte / Сюрте

Szent Kereszt Felmagasztalása templom

1281-ben merül fel először a település neve. Ekkor vásárolja meg a Baksa nemzetség a Rátótiaktól. 1857-ben már takarékpénztárt létesítenek itt. A szürti plébánia a hitújításkor a rátival együtt pusztult el. Temploma a 14. században épült. A 15. században a reformátusok kezére került, s csak jóval később, 1718-ban szerzik vissza a katolikusok. 1730-ban újra kellett építeni. A templom megtartotta eredeti alaprajzi elrendezését, csupán a nyugati homlokzata elé épült a múlt században egy négyzetes torony. A hajó északi külső falában látható a Szürthey család egyik tagjának figurális sírköve a 15. századból. A karzatfeljárónál a padlósíkban Szürthey Miklósné, Máriássy Krisztina 16. századi vörös márvány címeres sírköve látható. A reformáció után a hitélet a 19. században indult újra.

Hívek száma: 600. Lelkipásztor: Molnár Miklós. Istentisztelet nyelve: magyar.

Orgonáját az eperjesi Julius Guna készítette 1920-39 között.

Téglás / Тийглаш

Kisboldogasszony templom

A község területét a 18. században még mint erdős, mocsaras vidéket említik. A Latorcán létesített révnél közreműködő családok lehettek az első lakosai. 1880-ban már 67 lakóházból állt. Római katolikus egyházát a 20. században alapították. A templomot 1933-ban építették. 1952-ben bezárták, a nyolcvanas években ravatalozóként használták. Újraalapítva: 1990-ben.

Hívek száma: 800. Lelkipásztor: Molnár Miklós. Istentisztelet nyelve: magyar.

Unghuta / Гута

Szűz Mária Neve templom

Plébánia

A zömében ukránok, ruszinok lakta településen mintegy 700 szlovák és néhány magyar ajkú család él. Egyházukat 1935-ben alapították. 1958-ban bezárták Újraalapítva: 1989-ben. Ekkor került sor teljes külső és belső felújítására a helybéli és perecsenyi hívek segítségével. Az istentiszteletet elsősorban hutai, nevickei és ókemencei (Kamjanica) szlovákok látogatják.

Hívek száma: 90. Lelkipásztor: Frantisek Honisek. Istentisztelet nyelve: szlovák.

Kárpátalja sematikus térképe

Szövegforrások

a Kárpátaljai Római Katolikus Egyház 1997-es sematizmusa,

A Szatmári Püspöki Egyházmegye Emlékkönyve (Pázmány Sajtó, Szatmár, 1904.);

Deschmann Alajos: Kárpátalja műemlékei (Tájak-Korok-Múzeumok Egyesület, Budapest, 1990.);

Botlik József-Dupka György: Magyarlakta települések ezredéve Kárpátalján (Intermix Kiadó, Ungvár-Budapest, 1993.);

Szacsvay Imre-Szacsvay Péter-Legeza László: Kárpátalja (Officina Nova, Budapest, 1990.);

a Tárogató Lap- és Könyvszerkesztőség gyűjtése alapján.

Települések névsorban

Aklihegy

Aknaszlatina

Szent István Király templom

Alsógereben

Keresztelő Szent János templom

Alsókerepec

Szent Tódor templom

Antalóc

Páduai Szent Antal templom

Bakos

Szent László templom

Bárdháza

Szent Anna templom

Bene

Jézus Szíve templom

Beregleányfalu

Boldogságos Szűz Mária templom

Beregszász

Szent Kereszt Felmagasztalása templom

Bótrágy

Szűz Mária Megkoronázása templom

Bulcsu

Szentlélek templom

Bustyaháza

Boldogságos Szűz Mária Mennybevitele templom

Csap

Szent Anna templom

Császlóc

Nagyboldogasszony templom

Dolha

Szentlélek templom

Fancsika

Jézus Szent Neve templom

Feketeardó

Szent Rozália templom

Felsődomonya

Sarlós Boldogasszony templom

Felsőkerepec

Nagyboldogasszony templom

Frigyesfalva

Szent Péter és Pál templom

Gálfalva

Gálocs

Gyertyánliget

Boldogságos Szűz Mária Mennybevitele templom

Huszt

Szent Anna templom

Kékesfüred

Kerekhegy

Szent Félix pápa és vértanú templom

Kincseshomok

Keresztelő Szent János Születése templom

Királyháza

Szent Péter és Pál templom

Királymező

Szent Mária-Magdolna templom

Kisszelmenc

Szentháromság templom

Klacsanó

Boldogságos Szűz Mária Mennybevitele templom

Koncháza

Szűz Mária Mennybemenetele templom

Korláthelmec

Jézus Mennybemenetele templom

Kőrösmező

Szent Péter és Pál templom

Macsola

Szentháromság templom

Mélyút

Rózsafűzér Királynője templom

Mezőkaszony

Szent István Király templom

Munkács

Szent Márton templom

Nagybégány

Nagyberezna

Szentháromság templom

Nagygejőc

Szent Anna templom

Nagymuzsaly

Nagyszőlős

Jézus Mennybemenetele templom

Németkucsova

Szent Ágoston templom

Nevetlenfalu

Szent Kereszt Felmagasztalása templom

Őrdarma

Kisboldogasszony templom

Oroszmokra

Nagyboldogasszony templom

Perecseny

Szent Ágoston templom

Pósaháza

Szent Kereszt Felmagasztalása templom

Rahó

Nepomuki Szent János templom

Rát

Szent Mihály Főangyal templom

Sárosoroszi

Szent Anna templom

Schönborn

Szent Mihály Arkangyal templom

Sislóc

Szerednye

Szent Lukács templom

Szolyva

Boldogságos Szűz Mária Mennybevitele templom

Szürte

Szent Kereszt Felmagasztalása templom

Técső

Szent István Király templom

Téglás

Kisboldogasszony templom

Terebesfehérpatak

Tiszaújlak

Szent Ilona templom

Turjaremete

Szent György Vértanú templom

Unghuta

Szűz Mária Neve templom

Ungvár

Szent György Vértanú templom

Váralja

Boldogságos Szűz Mária templom

Várpalánka

Szent Szív templom

Visk

Szent Miklós Püspök templom

Table of Contents

Impresszum

Tartalomjegyzék

Beregszászi járás

Beregszász / Бepeгoвe

Szent Kereszt Felmagasztalása templom

Bakos / Свобода

Szent László templom

Bene / Добросілля

Jézus Szíve templom

Bótrágy / Батрадь

Szűz Mária Megkoronázása templom

Bulcsu / Булчу

Szentlélek templom

Macsola / Мочола

Szentháromság templom

Mezőkaszony / Косонь

Szent István Király templom

Nagymuzsaly / Мужієве

Nagybégány / Велика Бігань

Sárosoroszi / Оросієве

Szent Anna templom

Huszti járás

Visk / Вишкове

Szent Miklós Püspök templom

Ilosvai járás

Dolha / Довге

Gálfalva / Кобалевиця

Munkácsi járás

Munkács / Мукачеве

Szent Márton templom

Alsógereben/Грабовниця

Keresztelő Szent János templom

Alsókerepec / Нижній Коропець

Szent Tódor templom

Bárdháza / Бородівка

Beregleányfalu / Лалове

Boldogságos Szűz Mária templom

Felsőkerepec / Верхній Королець

Nagyboldogasszony templom

Frigyesfalva / Фрідєшове

Szent Péter és Pál templom

Kékesfüred / Синяк

Klacsanó / Клячанове

Boldogságos Szűz Mária Mennybevitele templom

Németkucsova / Кучава

Szent Ágoston templom

Pósaháza / Павшин

Schönborn / Шенборн

Szent Mihály Arkangyal templom

Váralja / Підгород