Huszár Elemér (szerk.)

Házassági kis káté

mű a Pázmány Péter Elektronikus Könyvtár (PPEK)

– a magyarnyelvű keresztény irodalom tárháza – állományában.

Bővebb felvilágosításért és a könyvtárral kapcsolatos legfrissebb hírekért

látogassa meg a http://www.ppek.hu internetes címet.

Impresszum

Huszár Elemér (szerk.)

Házassági kis káté

Nihil obstat.

Dr. Nicolaus Töttössy

censor dioecesanus.

Nr. 3682.

Imprimatur.

Strigonii, die 9. Octobris 1929.

Dr. Julius Machovich

vic. gen.

____________________

A könyv elektronikus változata

Ez a publikáció az azonos című könyv elektronikus változata. A könyv 1929-ben jelent meg a Szent István Társulat kiadásában. Az elektronikus változat a Szent István Társulat engedélyével készült. A könyvet lelkipásztori célokra a Pázmány Péter Elektronikus Könyvtár szabályai szerint lehet használni. Minden más szerzői jog a Szent István Társulaté.

A könyvben három kérdés nem külön számmal, hanem az előző kérdésszám utáni a) jelzéssel szerepel (40.a), 109.a) és 155.a)). Ezeket megtartottuk, nem számoztuk át a kérdéseket.

Tartalomjegyzék

Impresszum

Tartalomjegyzék

Bevezetés

A házasságkötés előzményei

A házassági akadályok

A tiltó akadályok

A bontó akadályok

A házassági megegyezés

A házasságkötés formája

A házasság jogkövetkezményei

A házasság felbontása

A házasság törvényesítése

A házassági per

Bevezetés

1. Ki rendelte a házasságot?

A házasságot – a férfi és a nő teljes életközösséget megállapító összeköttetését maga Isten rendelte, Krisztus pedig szentséggé tette.

2. Mi által jön létre a házasság?

A házasság a felek kölcsönös akaratkijelentése, szerződése által jön létre.

3. Elválasztható-e a keresztény házasságban szentség és szerződés?

Nem. Keresztények közt érvényes házassági szerződés nem állhat fenn anélkül, hogy egyúttal szentség volna. Ennélfogva, ha bebizonyítható, hogy az egyik fél szándékában a szentséget kifejezetten kizárta, a házasság érvénytelen.

4. Mi a házasság?

A házasság egy férfi és egy nő közt az egész életre szóló felbonthatlan szövetség, melynek első célja a gyermeknemzés és nevelés, második célja az egymásnak nyújtandó kölcsönös segítség.

5. Melyek a házasság lényeges tulajdonságai?

Az egység és felbonthatatlanság.

6. Mi szabályozza a házasságot?

A keresztények házasságát nemcsak az isteni jog, hanem az egyházi jog is szabályozza, fenntartatván a házasság polgári következményeire vonatkozólag az államhatalom illetékessége; a nem-keresztények házasságát a természetjogon kívül az állami jog szabályozza.

7. Mi az eljegyzés?

Az eljegyzés házasságkötésre irányuló kölcsönös kötelező ígéret.

8. Mi szükséges az eljegyzés érvényességéhez?

Az eljegyzés érvényességéhez szükséges, hogy a felek és vagy a plébános, vagy a püspök, vagy legalább két tanú által aláírva írásban köttessék.

9. Származik-e az eljegyzésből a házassági ígéret teljesítése iránt kereseti jog?

Nem. A házassági ígéretből, habár érvényes, és annak teljesítése alól mentesítő ok nem forog fenn, a házasságkötéshez kereseti jog nem származik.

A házasságkötés előzményei

10. Hol kell a jegyeseknek jelentkezniük?

Lakóhelyük plébániáján.

11. Mely iratokat kell magukkal vinniük?

1. A keresztlevelüket. Nem születési bizonyítványt a polgári anyakönyvi hivataltól, hanem keresztlevelet a keresztelési hely plébánosától. 2. Kiskorúnak szülői beleegyezést. 3. Özvegynek az elhunyt házastárs halottlevelét. 4. Vegyes vallású jegyeseknek a polgármesteri hivatalban aláírt nyilatkozatukat, mely szerint megegyeztek arra nézve, hogy születendő gyermekeik valamennyien a katolikus vallást kövessék.

12. Mit kell a plébánosnak a jegyesektől megkérdeznie?

1. Vajjon szabad akaratból akarnak-e házasságot kötni? 2. Nincs-e köztük valami akadály? 3. Nem ígért-e valamelyik másnak házasságot? 4. Szülői beleegyezéssel kötik-e a házasságot. 5. A keresztény tanításban eléggé járatosak-e?

13. Mi a teendő, ha a vizsgálatnál valamelyik félnek a hit elemeiben való járatlansága derül ki?

Házasságkötés előtt megfelelő hitoktatásban részesítendő.

14. Mire kell a plébánosnak a jegyeseket kioktatnia?

A házasság szentségére, a házasok egymás iránti s a szülőknek a gyermek iránti kötelességére, s a házasságkötés előtt végzendő szent gyónás és áldozás kötelességére.

15. Mi a teendő, ha a jegyesvizsgálatnál kiderül, hogy a felek közt akadály forog fenn?

Ha az akadály felmentéssel elhárítható, a plébános felmentésért fog folyamodni; ha azonban oly akadály forog fenn, mely alól felmentés nem nyerhető, akkor vissza kell lépniük a házasságtól.

16. Mi a teendő, ha a jegyesvizsgálatnál kiderül, hogy az egyik fél elvált, de házassága egyházilag nem volt érvényes?

Ha egyházilag egyáltalán nem is volt megkötve, akkor az illető félnek erre vonatkozó esküvel erősített nyilatkozata alapján az érvénytelenséget maga a plébános megállapíthatja; ha más okból látszik érvénytelennek, akkor kioktatja a felet, hogy a köteléki pert megindítsa.

17. Hol kell a jegyeseket kihirdetni?

Lakóhelyük plébániáján. Ha különböző helyen laknak, mindkét fél plébániáján.

18. Mikor?

Három egymásután következő vasárnapon vagy parancsolt ünnepen misék közt, vagy a délutáni ájtatosságokon.

19. Mi a célja a hirdetésnek?

Az, hogyha valakinek valamely akadályról tudomása van, azt a plébánosnak bejelentse, nehogy a házasság érvénytelenül köttessék.

20. Köteles-e az, aki valamely akadályt tud, azt a plébánosnak bejelenteni?

Igen és pedig bűn terhe alatt.

21. Lehet-e a hirdetés alól felmentést kapni?

Indokolt esetben igen. Ilyen ok: ha a házasság hirdetése esetén annak rosszakaratú megakadályozásától lehet tartani; ha a menyasszony áldott állapotban van; ha halálveszedelemben kötendő házasságról vagy vadházasság törvényesítéséről van szó; ha a polgári házasság napja már meg van állapítva s el nem halasztható: ily esetben két hirdetés alól maga a plébános, mindhárom hirdetés alól azonban csak a püspök adhat felmentést.

22. Jár-e a felmentésért valami díj?

Irodai költség címén megállapított összeg; szegényeknek azonban azt is el kell engedni.

23. Mikor lehel esküdni?

Az utolsó hirdetéstől számított három nap elteltével, hacsak ésszerű ok másképp nem kívánja.

24. Mi szükséges, ha nem lakóhelyükön akarnak esküdni?

A lakóhely plébánosának elbocsátó levele; akinek sehol sincs állandó lakóhelye, annak az esketéséhez a plébánosnak püspöki engedélyt kell kérnie.

A házassági akadályok

25. Mit nevezünk bontó akadálynak?

Azt az akadályt, amelynek alapján az Egyház a házasságkötést oly hatállyal tiltja, hogy az annak ellenére kötött házasság nem is érvényes.

26. Mit nevezünk tiltó akadálynak?

Azt az akadályt, amelynek alapján az Egyház a házasságkötést tiltja ugyan, de az annak ellenére kötött házasságot nem tartja érvénytelennek.

27. Mely akadályok alapulnak isteni jogon?

A nősztehetetlenség, a fennálló házassági kötelék, az egyenesági és az elsőfokú oldalági vérrokonság.

28. Lehet-e ezek alól felmentést kapni?

Nem. Az isteni jogon alapuló akadályok alól a pápa sem adhat felmentést.

29. És a többi akadályok alól?

Minden más akadály alól a pápa, illetőleg pápai felhatalmazás alapján a püspök igaz és ésszerű okból felmentést adhat; halálveszedelem esetén pedig, ha már a püspökhöz sem lehet fordulni, az eskető pap is felmenthet minden egyházjogi akadály – kivéve a papi rend és az egyenesági sógorság – alól.

30. Mi az a kázus perplexus?

Ha az akadályt csak akkor fedezik fel, mikor már minden előkészület megtörtént az esküvőhöz, melyet nagy kellemetlenség nélkül nem lehet addig halasztani, míg a felmentés a püspöktől megérkezne: ebben az esetben titkos akadály alól (melyről a feleken és gyóntatójukon kívül csak egy titoktartó egyén tud) az eskető pap is felmenthet.

A tiltó akadályok

31. Mely fogadalom akadályozza (de nem érvényteleníti) a házasságot?

A tökéletes szüzességre, nőtlenségre, az egyházi rend felvételére és a szerzetbelépésre tett egyszerű fogadalom.

32. Ki menthet fel ez alól?

A nőtlenségre és az egyházi rend felvételére tett fogadalom alól a püspök; a tökéletes szüzességre és szerzetbelépésre tett fogadalom alól a pápa.

33. Kik között tilos a házasság az örökbefogadásból származó törvényes rokonság folytán?

Az örökbefogadó és az örökbefogadott, valamint ennek vérszerinti leszármazottja; úgyszintén az örökbefogadó és az örökbefogadott volt házastársa; az örökbefogadott vagy vérszerinti leszármazója és az örökbefogadó volt házastársa közt.

34. Miért tiltja az Egyház katolikusoknak protestánssal vagy görögkeletivel való házasságkötését?

Mert a katolikus fél és a gyermekek a katolikus vallástól való eltérítésének veszélye foroghat fenn.

35. Mely feltétellel ad az Egyház a vegyes vallás akadálya alól felmentést?

1. Ha igaz és súlyos ok sürgeti. 2. A nem-katolikus fél biztosítékot nyújt a katolikus fél eltérítése veszélyének elhárítására, mindkét fél pedig az összes gyermekeknek csak katolikus keresztelése és nevelésére. 3. A biztosítékok betöltésére erkölcsi bizonyosság van.

36. Mely formában kívántatnak e biztosítékok?

A házasulók még a polgári házasság megkötése elôtt kir. közjegyző, járásbíró, polgármester vagy főszolgabíró előtt a megállapított alakszerűségek mellett kell megegyezzenek arra nézve, hogy gyermekeik valamennyien a római katolikus vallást kövessék.

37. Szabad-e az egyházi házasságkötés előtt vagy után a másvallású lelkész elé is járulni?

Ez kiközösítés terhe alatt tilos, mely alól csak a püspök oldozhat fel.

38. Mi a teendő, ha a gyermekek katolikus nevelését házasságkötés előtt nem biztosították, de a katolikus szülő ezt megbánta?

Arra kell törekednie, hogy a másvallású szülő, mielőtt a gyermek hetedik életévét betöltötte volna, a katolikus vallásra térjen át. Ebben az esetben az áttérő szülő nemebeli 7 éven alóli gyermek követi az áttérő szülőt; míg ha ezt elmulasztják, a gyermek 18 éves koráig nem változtathatja meg vallását (legfeljebb árvaszéki engedéllyel).

39. Mi a büntetése a katolikus szülőnek, aki gyermekét más vallásban keresztelteti vagy nevelteti?

Kiközösítés, mely alól csak a püspök oldozhat fel.

40. Érvényes-e az Egyház szemében a csak polgárilag vagy másvallású lelkész előtt kötött vegyesházasság?

1918. május 19. óta érvénytelen.

40.a) Feloldozható-e, aki érvénytelen házasságban él?

Csak akkor, ha ezt az Egyház szemében érvénytelen házasságot vagy felbontja, vagy – amennyiben lehetséges – egyházilag is megköti.

41. Mi az eljárás a felekezetnélküliekkel és a tiltott társulatok tagjaival szemben?

Ugyanaz, mint a vegyesházasságnál.

42. Megáldja-e az Egyház a nyilvános bűnösök és egyházi fenyíték alatt állók házasságát?

Csak ha előbb feloldozást nyertek, illetőleg az Egyházzal kibékültek; ha tehát ezt megtagadják, a plébánosnak a püspöktől kell utasítást kérnie; de ha erre nincs idő és súlyos ok van rá, akkor kiveheti a felek házasságkötő nyilatkozatát, de minden szent szertartás mellőzésével.

A bontó akadályok

43. Mely korban lehet házasságot kötni?

Férfi betöltött 16-ik, nő 14-ik éve előtt érvényes házasságot nem köthet.

44. Felmenthet-e a pápa a korhiány alól?

Igen, ha az értelmi fejlettség megvan; mert ennek mint isteni jogon alapuló kelléknek hiánya alól felmentés nem lehetséges.

46. Mi a nősztehetetlenség?

Oly hiányosság, melynek folytán a nemzésre alkalmas testi egyesülés megengedett módon való végrehajtása lehetetlen.

46. Érvénytelenné teszi-e a nősztehetetlenség a házasságkötést?

A megelőző, örökös nősztehetetlenség, akár a férfi, akár a nő részéről, akár tudva a másik által, akár nem, akár feltétlen, akár viszonylagos, a természetjog alapján teszi a házasságkötést érvénytelenné, mert a házasság lényegével ellenkezik.

47. Köthet-e egyházilag új házasságot az, akinek előbbi házastársa még életben van?

Nem. Érvénytelenül kísérli meg a házasságkötést, aki egy előbbi házasság köteléke által kötve van.

48. Hogy lehet tehát, hogy elvált egyént mégis megesketnek?

Az csak úgy lehet, hogy az előbbi házasság valami okból érvénytelen volt, amit az egyházi bíróság megállapított.

49. Feloldozható-e, aki előbbi házastársa életében mással polgári házasságot kötött?

Csak akkor, ha ezt a második, az Egyház szemében nem érvényes házasságot felbontja.

50. Köthet-e katolikus nem-kereszténnyel egyházi házasságot?

Nem.

51. Felmentéssel sem?

De igen. Ha a nem-keresztény fél biztosítékot nyújt, hogy katolikus házastársát nem fogja hitében háborgatni, mindkét fél pedig az összes gyermekek katolikus keresztelése és nevelésére, akkor igaz és súlyos okból a pápa, illetőleg pápai felhatalmazás alapján a püspök, halálveszedelem esetén az eskető pap a valláskülönbség akadálya alól felmentést adhat.

52. Csak a katolikus Egyház áll ezen az állásponton?

Nem. A zsidó felfogás még szigorúbb: vegyesházasság sem esketéssel, sem áldással, sem más vallásos szertartással meg nem szentelhető.

53. Házasodhat-e a katolikus pap?

Nem. Érvénytelenül kísérlik meg a házasságkötést a szent rendekben levő klerikusok, azaz a subdiakonus (alszerpap), diakónus (szerpap) és presbyter (miséspap).

54. De a görög-katolikus papok házasok?

A keleti egyház a szentelés előtt kötött házasság folytatását a papnak megengedi; de ha mint nőtlent szentelték fel, szentelés után a görög-katolikus pap sem házasodhat.

55. Lehet-e az egyházi rend akadálya alól felmentést kapni?

A subdiakonatus és diakonatus alól halálveszedelem esetén a püspök, illetőleg, ha már a püspökhöz se lehet fordulni, az eskető pap; a presbyteratus alól azonban csak a pápa adhat felmentést.

56. Mi a büntetése annak, aki tudva, hogy a másik fél felszentelt egyén, azzal polgári házasságot köt?

Kiközösítés, mely alól csak a pápa oldozhat fel.

57. Mely fogadalom teszi érvénytelenné a házasságkötést?

Az ünnepélyes szerzetesi fogadalom és a Jézus társaságában tett egyszerű fogadalom.

58. Lehet-e ez alól felmentést kapni?

A pápa; halálveszcdclem esetén a püspök vagy az eskető pap az ünnepélyes fogadalom alól is felmentést adhat: ezzel a fogadalom alól felmentett megszűnt szerzetes lenni. A Jézus társaságában tett egyszerű fogadalom pedig a társaságból való elbocsátás után többé nem képez házassági akadályt.

59. Mi a büntetése annak, aki ünnepélyes fogadalmas szerzetessel vagy apácával köt polgári házasságot?

Kiközösítés, mely alól csak a pápa oldozhat fel.

60. Érvényes-e a házasság, ha a férfi a nőt elrabolta vagy erőszakosan letartóztatta?

A rabló férfi és az elrabolt nő közt, míg az a rabló hatalmában marad, házasság nem jöhet létre.

61. Mikor szűnik meg az akadály?

Ha az elrabolt nő a rablótól elválasztva, biztos és szabad helyre helyezve, beleegyezik a házasságba.

62. Lehet-e a nőrablás alól felmentés?

Halálveszedelem esetén az eskető pap ez alól is felmenthet. Rendes körülmények közt azonban a más akadályok alól való felmentésre adott felhatalmazás záradéka mindig kiköti: feltéve, hogy a nő házasságkötés céljából el nem raboltatott, vagy ha elraboltatott, már nincs a rabló hatalmában, – e körülmény elhallgatása tehát a más akadály alól felmentést érvénytelenné teszi.

63. Mi a nőrabló büntetése?

Minden egyházi ténykedésből való kizárás s a püspök belátása szerint más büntetések.

64. Összeházasodhatnak-e, akik előbb egymással házasságtörést követtek el?

Nem köthetnek érvényesen házasságot: 1. akik ugyanazon törvényes házasság tartama alatt egymással befejezett házasságtörést követtek el és kölcsönösen egymásnak házasságkötésre irányuló ígéretet tettek, vagy éppen, habár csak polgári kötés által is, házasságkötést kíséreltek; 2. akik hasonlóképpen ugyanazon törvényes házasság tartama alatt egymással befejezett házasságtörést követtek el s egyikük hitvesgyilkosságot követett el.

65. Összeházasodhatnak-e, akik közös erővel az egyik fél előbbi házastársa halálát okozták?

Nem köthetnek érvényesen házasságot, akik az egyik fél törvényes házastársának megölésében mint társtettes, felbujtó vagy bűnsegéd részesek.

66. Lehet-e a bűntény akadálya alól felmentés?

A házassági ígérettel vagy kettős házassággal kapcsolatos házasságtörés alól való felmentésre a püspököknek felhatalmazásuk van; nyilvánosságra jutott hitvesgyilkosság alól soha egy pápa sem adott felmentést, de a halálveszedelem esetén adható felmentésből ez sincs kivéve.

67. Meddig képez akadályt a vérrokonság?

A vérrokonság egyenes ágában a házasság érvénytelen minden, úgy törvényes, mint természetes felmenő és lemenő közt; az oldalágban érvénytelen a harmadik fokig bezárólag. 1918. május 19. előtt az oldalági rokonság is a negyedik fokig képezett akadályt.

68. Mikor többszörös az akadály?

Ha a két házasulandó családfáin több közös törzsből való leszármazás mutatható ki. Pl.:

I. Nagy István — Angyal Borbála

Nagy Borbála

férj. Kiss Istvánné

|

Kiss István

|

Kiss Mária

Nagy István

|

|

Nagy István

|

Nagy István

II. Huszár Imre — Lovas Piroska

Huszár Jolán

férj. Fekete Györgyné

|

Fekete Mária

férj. Kiss Istvánné

|

Kiss Mária

Huszár Piroska

férj. Nagy Istvánné

|

Nagy István

A vőlegény atyai nagyatyja és a menyasszony atyai nagyanyja testvérek: ők tehát atyai ágon harmadfokban rokonok. De a vőlegény édesanyja és a menyasszony anyai nagyanyja szintén testvérek: anyai ágon tehát a második fokot érintő harmadfokú rokonság van köztük.

69. Lehet-e vérrokonság alól felmentési kapni?

A harmadfokú rokonság alól igaz és ésszerű okból való felmentésre a püspököknek felhatalmazásuk van; a másodfokú alól csak súlyos és sürgős okból, ha veszély van a késlekedésben és a házasság nem halasztható addigra, míg a felmentés az apostoli Széktől megérkeznék.

70. Fel kell-e tüntetni, ha a rokonság többszörös?

Igen. Az előbbi példában Nagy István és Kiss Mária házasságához kétszeres akadály alól kell felmentést kérni: atyai ágon harmadfokú, anyai ágon a második fokot érintő harmadfokú rokonság alól.

71. Mi a sógorság alapja?

Sógorság az érvényes házasságból származik a férj és a nő vérrokonai, valamint a nő és a férj vérrokonai közt; és úgy számíttatik, hogy, akik a férj vérrokonai, ugyanoly ágban és fokban sógorai a nőnek és viszont.

72. Meddig képez a sógorság akadályt?

Egyenes ágban minden fokon, oldalágban a második fokig bezárólag. 1918. május 19. előtt az oldalági sógorság is a negyedik; sőt a törvénytelen (házasságon kívüli közösülésből származó) sógorság is a második fokig képezett akadályt.

73. Lehel-e a sógorság alól felmentést kapni?

A püspökök az elsőfokú oldalági sógorság alól is felmenthetnek, súlyos és sürgős okból, ha veszély van a késlekedésben s a házasságkötés nem halasztható addigra, míg a felmentés az apostoli Széktől megérkezik; egyenesági sógorság alól azonban még halálos ágyon is csak a pápa adhat felmentést.

74. Lehet-e a sógorság is többszörös?

Igen. 1. Ha többszörös rokonságból származik, például két fivér két nővért vett feleségül; 2. ha valaki ismételten elhalt házastársa rokonával köt házasságot. Ily esetben kétszeres sógorság alól kell felmentést kérni.

75. Mi az a köztisztesség akadálya?

A köztisztesség akadálya származik az érvénytelen házasságból és a nyilvános vagy köztudomású vadházasságból, a férfi és a nő vérrokonai, vagy a nő és a férfi vérrokonai közt az egyenes ág első és második fokában.

76. Mikor nyilvános a vadházasság.?

Ha többen tudják, hogy a házasok gyanánt együttélôk nem házasok.

77. Mikor köztudomású?

Ha e körülmény annyira nyilvános, hogy semmiképpen el nem titkolható.

78. Lehet-e a köztisztesség akadálya alól felmentést kapni?

A püspökök felhatalmazásaiban az első fok alól való felmentés is bennfoglaltatik.

79. Mennyiben házassági akadály a lelki rokonság?

A keresztségből a keresztszülő és a megkeresztelt közt támadt lelki rokonság érvényteleníti a házasságot.

80. Ki menthet fel ez alól?

A lelki rokonság alól a püspökök felmenthetnek.

A házassági megegyezés

81. Mi eszközli a házasságkötést?

A bontó akadállyal nem terhelt felek kölcsönös, valóban házasságkötésre irányuló szándékának az Egyház által előírt formában való nyilvánítása.

82. Az Egyház állal előírt forma kikre vonatkozik?

Csak a katolikusokra.

83. Az egyházi jogon alapuló akadályok kikre vonatkoznak?

Csak a keresztényekre.

84. Mi szükséges minden (keresztény és nem-keresztény) házasságkötés érvényéhez?

Az isteni jogon alapuló bontó akadályok hiánya, valamint a valóban házasságkötésre irányuló kölcsönös szándék érthető nyilvánítása.

85. Kik nem köthetnek tehát érvényes házasságot?

1. Ôrültek, hülyék, hét éven aluli gyermekek, teljesen részegek, önkívületben lévők, alvók; 2. akinek szándéka nem komolyan házasságkötésre, hanem vagy a házasság lényegével ellenkező, tehát többférjű, többnejű, felbontható, a testi egyesülés jogát kizáró viszonyra, vagy csak látszólagos házasságkötésre irányul; 3. magukat megértetni még jelekkel sem képes siketnémák.

86. Érvénytelenné teszi-e a házasságot a tévedés?

A személyben vagy a személyazonosságára kiható tulajdonságban való tévedés igen; de más tulajdonságban, vagy a házasság egysége, felbonthatlansága, szentségi méltósága körüli tévedés nem.

87. Lehetséges-e a tévedés alól felmentés?

Nem, mert hiányzik a megegyezés, már pedig a házasságot a felek megegyezése teszi, melyet semmi emberi hatalom nem pótolhat.

88. Hogy válhat hát ez a házasság érvényessé?

Ha az a fél, mely ebbe a házasságba nem egyezett bele, most már, hogy felismerte tévedését, beleegyezik; és pedig, ha a tévedés nyilvános volt, az utólagos beleegyezés nyilvánításának az Egyház által előírt formában kell történnie, míg ha titkos volt, az hallgatólag is történhet a házasság elhálása vagy a házasélet folytatása által.

89. Érvenyes-e a kényszerből kötött házasság?

Érvénytelen a kényszerből, vagy kívülről jogtalanul okozott, súlyos félelemből kötött házasság, melytől, hogy valaki szabaduljon, házasságot kötni kényszerül.

90. Mikor súlyos a félelem?

Ha a megfélemlített súlyos rossztól fél, annak bekövetkezését valószínűnek tartja, a megfélemlítő képes fenyegetése beváltására s be szokta azt váltani s a megfélemlített a fenyegető rosszat nem tudja másképp elhárítani, mint a házasságkötés által.

91. Lehetséges-e a kényszer alól felmentés?

Nem, mert a nem szabad akaratból kötött házasság a természetjog alapján érvénytelen.

92. Hogy válhat hát ez a házasság érvényessé?

Ha a kényszerített fél a kényszer elmúltával utóbb beleegyezik, aminek, ha a kényszer nyilvános volt, az Egyház által előírt formában kell történnie, ellenkező esetben hallgatagon is történhct.

93. Lehel-e megbízott által házasságot kötni?

Hogy a házasság megbízott által érvényesen köttessék, különleges megbízás kívántatik egy bizonyos személlyel való házasságkötésre, aláírva a megbízó és vagy a megbízási hely plébánosa vagy püspöke, vagy az ezek valamelyikétől felhatalmazott pap, vagy legalább két tanú által. Ha a megbízó írni nem tud, ez magában a megbízásban jegyeztessék fel s még egy tanú adassék, aki a megbízást maga is aláírja.

94. Mikor működhetik közre a plébános megbízott által való házasságkötésnél?

Ha igaz ok van reá s a megbízás hitelességéről kételkedni nem lehet. De ha van még reá idő, püspöki engedélyt kell kérnie.

95. Köthetô-e házasság tolmács útján?

Igen, ha az eskető pap nem érti a felek nyelvét. Tolmácsul csak oly egyén alkalmazható, akinek megbízhatóságához kétség nem fér.

96. Lehet-e a házasságkötést feltételhez kötni?

1. A jövőben szükségképp bekövetkező vagy lehetetlen, vagy csúf, de a házasság lényegével nem ellenkező feltétel ki nem kötöttnek tekintendő. 2. A házasság lényegével ellenkező feltétel a házasságkötést érvénytelenné teszi. 3. A jövőben esetleg bekövetkező tisztességes feltétel a házasság érvényét felfüggeszti: mihelyt a feltétel bekövetkezett vagy a felek attól elállottak, a házasság érvényes; a feltétel bekövetkezte előtt azonban szándékukat visszavonhatják. A feltétel bekövetkezte előtt történt elhálás által a felek a feltételtől elállottnak vélelmeztetnek. Ha a feltétel többé be nem következhet, a házasság érvénytelen. 4. Ha a feltétel a múltra vagy a jelenre vonatkozik, a házasság érvényes vagy érvénytelen, aszerint, hogy az, amit feltételül kikötöttek, létezik-e vagy sem.

97. Mindkét félnek kell-e a feltételben megegyeznie?

Természetesen, máskülönben nem lévén házassági megegyezés, házasság nem jöhet létre.

98. Mely feltétel ellenkezik a házasság lényegével?

Az, mely kizárja a felek egymás testére való jogát, vagy a házasság érvényét annak végre nem hajtásától tenné függővé, vagy a házassági hűség vagy a felbonthatlanság ellen irányul. E tétel a természetjogon alapulván, minden – akár keresztény, akár nem-keresztény – házasságra alkalmazandó.

A házasságkötés formája

99. Mi szükséges a felek házasságkötő nyilatkozatának érvényéhez?

Hogy az két tanú elôtt, a házasságkötési hely plébánosa vagy püspöke, vagy ezek valamelyikétől felhatalmazott pap által szabad akaratból feltett kérdésre adassék.

100. Kit esket a plébános, vagy a püspök jogosan?

A plébános azt, aki plébániája, a püspök, aki egyházmegyéje területén az állandóan vagy legalább az év nagyobb részén át ottmaradás szándékával telepedett le, vagy legalább egy hónap óta ott tartózkodik, vagy lakóhelye plébánosától vagy püspökétől esketési engedélyt mutat be.

101. Ki esketheti az oly utasokat, akiknek állandó lakóhelyük sehol sincs?

Tartózkodási helyük plébánosa, a tartózkodási hely püspökének engedélyével.

102. Szabályszerint melyik fél plébánosa előtt kell kötni a házasságot?

A menyasszony plébánosa előtt.

103. Mi mentesít e szabály alól?

Minden igaz ok.

104. Lehet-e pap nélkül egyházilag érvényes házasságot kötni?

Igen: ha nagy nehézség nélkül nem lehet a plébános vagy püspök, vagy meghatalmazott pap elé járulni, akkor a házasság két tanú előtt is érvényesen köthető: a) halálveszedelem esetén; b) ha erkölcsi bizonyosság van affelől, hogy ez az állapot (hogy ti. fizice nem lehet meghatalmazott pap elé járulni), még egy hónapig fog tartani.

105. Ez a forma, mely szerint a házasságkötő nyilatkozatot a házasságkötési hely sem erőszak, sem súlyos félelem által nem kényszerített plébánosának kell a felektől két tanú előtt kivennie: kikre kötelező?

Mind a latin egyházban kereszteltek vagy abba megtértekre, akkor is, ha egymásközt, akkor is, ha keleti szertartású  katolikussal vagy nem katolikussal kötnek házasságot.

106. Kikre nem kötelező?

Azokra a nem katolikusokra, akik sohasem voltak katolikusok, ha egymás közt kötnek házasságot.

107. Ez mindig így volt?

Nem. 1918. máj. 19. előtt a vegyesházasságot hazánkban forma nélkül is lehetett kötni.

108. Mi a házasságkötés szertartása?

A pap előbb a vőlegénytől, aztán a menyasszonytól megkérdi: nyilatkozzál az Isten és az anyaszentegyház színe előtt, akarod-e ezen jelenlevő N.-t törvényes házastársul hozzád venni, igéred-e, hogy neki holtodig és holtáig mindenben hû akarsz lenni, úgy mint egy hű férj feleségének, feleség férjének az Isten parancsolata szerint hű lenni köteles? Igenlő válaszok után megáldja a gyűrűket, azután megáldja őket, azután a stólával átköti kezüket e szavakkal: összekötlek benneteket házasságra az Atyának és Fiúnak és Szentléleknek nevében. Végül előbb a vőlegény, aztán a menyasszony kezüket a feszületre téve, örök hűséget esküsznek.

109. Mi a házasság ünnepélyes megáldása?

Nászmise alatt, a jegyesek fölött mondandó külön imával való megáldása. Ez adventvasárnapjától karácsonyig, hamvazó szerdától húsvétvasárnapig tilos, ami alól a püspök felmentést adhat. A házasság egyszerű megáldása az év minden szakában meg van engedve.

109.a) Kaphat-e az özvegy második házasságára ünnepélyes áldást?

A nő, akinek egyszer ünnepélyes áldás adatott, következő házasságokban nem kaphatja azt újból.

110. Mi a vegyesházasságkötés szertartása?

Hazánkban a felmentéssel kötött vegyesházasságot a plébános az összeadásnál szokásos egyszerű áldással megáldhatja, a nászmisével kapcsolatos ünnepélyes megáldást azonban a püspök sem engedheti meg. Felmentés nélkül vegyesházasság katolikus pap előtt nem köthető; a csak polgárilag vagy másvallású lelkész előtt kötött vegyesházasság pedig az Egyház szemében érvénytelen.

111. Szabad-e a papnak esketni, mielőtt a felek igazolták, hogy a polgári házasságot már megkötötték?

Ez az 1894: 31. t.-c. 123. §-a szerint büntetendő cselekmény, kivéve, ha az egyházi összeadás az egyik fél közel halállal fenyegető betegségében történt.

112. Mi az a lelkiismereti házasság?

Nagyon súlyos és sürgős okból a püspök megengedheti, hogy a házasság hirdetés nélkül, titokban, a közreműködő pap, a tanúk, a püspök és utódai és a másik házastárs részéről is a titoktartás kötelességével köttessék s ne a házasulók szokásos anyakönyvében, hanem a püspöki titkos levéltárban őrzendő külön könyvben jegyeztessék fel.

113. Hol kell kötni a házasságot?

A plébánia-templomban; s csak a püspök vagy a plébános engedélyével szabad más templomban vagy kápolnában; magánháznál házasságkötést a püspök csak rendkívüli esetben, igaz és ésszerű okból; papnevelő-intézet vagy apácák templomában vagy kápolnájában pedig csak sürgős szükségből engedhet meg.

A házasság jogkövetkezményei

114. Minő kötelék származik a házasságból?

Az érvényesen megkötött házasságból termeszeténél fogva örökös és kizárólagos kölelék származik, melynél fogva az egyik házasfél a másikhoz kötve van, úgyhogy, ha e kötelék fennállása alatt mással köti össze magát: házasságtörő.

115. Miben áll a keresztény házasság malasztja?

A keresztény házasság a házasfeleknek malasztot ad, mely természetes szerelmüket tökéletesítse, a felbonthatlan egységet megerősítse s őket megszentelje.

116. Mi a házasság első célja?

A gyermeknemzés és az érzékiség megengedett módon való kielégítése.

117. Mi következik ebből?

A házastársak testi egyesülésre való kölcsönös joga és kötelessége, mely mindkét felet az érvényes házasságkötés percétől kezdve illeti, úgyhogy egyiknek sincs joga a másik beleegyezése nélkül örökös szüzességet fogadni.

118. Követelheti-e a testi egyesülési az a fél, aki tudja, hogy házassága érvénytelen?

Nemcsak ő nem követelheti, de a másik fél követelését sem teljesítheti.

119. De ha csak kételye van a házasság érvénye felől?

Akkor lelkipásztora tanácsát kell kikérnie.

120. Miben áll a férji hatalom?

A házasság által a férj neje fölött férji hatalmat nyert, melynek alapján közös lakóhelyüket ő határozza meg s a nő férjét követni tartozik; viszont a férj tartozik nejét eltartani s a nő férje rangját nyeri.

121. Miben áll az atyai hatalom?

A házasságból származó gyermekek fölött a férj atyai hatalmat nyer, melynek alapján a gyermekek nevelését ő irányítja.

122. Ki a törvényes gyermek?

Törvényes az érvényes vagy vélt házasságban fogantatott vagy született gyermek.

123. Mi az a vélt házasság?

Az érvénytelen házasság vélt házasságnak mondatik, ha legalább az egyik fél részéről jó hiszemben köttetett.

124. Mikor lehet szó jóhiszeműségről?

Ha az Egyház színe előtt kötött házasságról legalább az egyik fél nem tudja, hogy az valamely bontó akadály folytán érvénytelen. Az ebben a jóhiszemben érvényesnek vélt házasságból származó gyermek törvényes; ha ellenben a házasság nem az Egyház színe előtt köttetett, úgy akkor is, ha mindkét fél érvényesnek véli a házasságot, e tévhiszem nem teheti az érvénytelen házasságból származó gyermeket törvényessé.

125. Mi az utólagos házasság hatása?

A szülőknek utólagos házassága által a házasság előtt született gyermek törvényesíttetik, hacsak a szülôk egymás közt házasságra képesek voltak a fogantatás vagy a terhesség, vagy a születés idején. A házasulandóknak tehát, ha már gyermekük van, azt a jegyesvizsgálatnál a plébánosnak meg kell mondaniuk.

126. Az utólagos házasság általi törvényesítés bejegyzését hol kell kérni?

Azon a plébánián, ahol a gyermeket keresztelték.

127. Mit kell ehhez bemutatni?

A gyermek keresztlevelét; a szülők házasságlevelét; a szülők nyilatkozatát, melyben a gyermeket magukénak elismerik és két tanú nyilatkozatát, melyben tanúsítják, hogy a szülők közt a gyermek születésekor házassági akadály nem forgott fenn.

128. Mi a teendő, ha vegyes vallású házasulóknak van gyermekük?

Megegyezést kell kötniük, hogy házasság előtt született gyermekeik valamennyien a katolikus vallást kövessék; mert ily megegyezés hiányában a gyermekek szülőik vallását -nemük szerint fognák követni.

A házasság felbontása

129. Mely szavakkal mondja ki Krisztus a házassági kötelék felbonlhatlanságát?

Amit Isten egybekötött, ember el ne válassza. Mt 19,6.

130. Mi bontja fel tehát keresztények testi egyesüléssel végrehajlott érvényes házasságát?

Csak a tényleg bekövetkezett halál.

131. Mi a teendő, ha a házastárs halála halottievéllel nem bizonyítható?

Az özvegynek a holttányilvánítást az egyházmegyei hatóságtól kell kérnie, mely az összes körülmények mérlegelésével fogja megállapítani, hogy azok oly erkölcsi bizonyosságot nyújtanak-e, hogy annak alapján a holttányilvánítás kimondható s az új házasságkötés megengedhető.

132. Mi történik, ha a holttányilvánítás tévesnek bizonyul?

A második házasság természetesen érvénytelen lévén, az együttélést meg kell szüntetniük.

133. Felbonthaló-e a testi egyesüléssel még végre nem hajtott házasság?

Igen: 1. Ünnepélyes szerzetesi fogadalom által; 2. az Apostoli Széktől bármelyik fél kérelmére igaz okból adott felmentés által.

134. Kinek az útján kell ezt kérni?

A házasságkötési hely vagy a kérelmező lakóhelyének püspöke útján, akit aztán az Apostoli Szék az eljárásra felhatalmaz. Ha a végre nem hajtást a szabályszerűen folytatott orvosi vizsgálat kétségtelenül bizonyítja, akkor a pápa a házasságot fel fogja bontani; ha azonban a végre nem hajtást nem orvosi vizsgálat, hanem csak a felek esküje és tanúvallomások bizonyítják, akkor ez nehezen lesz elérhető.

135. Miben áll az ún. privilegium Paulinum?

A privilegium Paulinum abban áll, hogy ha nem keresztény házastársak egyike megkeresztelkedik, a másik pedig megkérdeztetvén, nem hajlandó sem megkeresztelkedni, sem vele úgy együtt élni, hogy őt keresztény hitében ne háborgassa, akkor a keresztény fél jogot nyer új házasságkötésre, de csak katolikussal.

136. Mikor bontatik fel ez alapon az első házasság köteléke?

Csak akkor, mikor a megkeresztelkedett fél valóban új házasságot köt.

137. Ki eszközli a nem-keresztény fél megkérdezését?

A keresztény fél püspöke, aki a nem-keresztény félnek gondolkodási időt kell engedjen, hozzátéve, hogy annak leteltével tagadó válasza fog vélelmeztetni.

138. Lehet-e e megkérdezés alól felmentési kapni?

Ha a megkérdezés lehetetlen, hiábavaló vagy veszélyes volna, a pápa a megkérdezés alól felmentést adhat.

139. Mikor nyer a keresztény fél jogot új házasságkötésre?

Ha a megkérdezésre a nem-keresztény fél kifejezetten vagy hallgatólag tagadó választ ad, vagy a megkérdezés az Apostoli Szék felhatalmazásával mellőztetett.

140. Mi képez okot az ágytól-asztaltól való elválásra?

1. Házasságtörés; 2. ha a másik fél nem-katolikus felekezetbe lépett; 3. ha gyermeküket nem-katolikus vallásban neveli; 4. ha bűnös és gyalázatos életet él; 5. ha a másiknak súlyos lelki vagy testi veszedelmet okoz; 6. ha kegyetlenkedésével az együttélést nagyon nehézzé teszi; 7. ha házastársát hűtlenül elhagyja vagy a házastársi kötelességet nem teljesíti.

141. Csak püspöki ítélettel lehel ezen és hasonló okok alapján elválni?

Ha az ok nyilvánvaló, az ártatlan fél önhatalmúlag is elválhat, de ez esetben a váló ok megszűntével köteles visszatérni házastársához; míg ha a válást a püspök mondta ki, az ártatlan fél a visszatérésre a váló ók megszűntével is csak püspöki ítélettel kötelezhető.

142. Mit jelent tehát az ágytól-aszlaltól való elválás?

A házasélet felbontását a kötelék épségben tartása mellett, úgyhogy a másik házastárs életében új házasságot egyik sem köthet.

143. Kinek ítélendôk a gyermekek?

Az ártatlan félnek; ha pedig az egyik fél nem-katolikus, a katolikus félnek; ha csak a püspök a gyermekek érdekében másképp nem határoz.

A házasság törvényesítése

144. Mi okból lehet egy házasság érvénytelen?

A házasság érvénytelen lehet: 1. Bontó akadály; 2. szándék hiánya; 3. formahiány alapján.

145. Mi a teendő, ha egy házasságról kiderül, hogy érvénytelen?

Ha lehetséges, az eredetileg érvénytelenül kötött házasságot utólag törvényesíteni kell.

146. Mi szükséges a bontó akadály alapján érvénytelen házasság törvényesítéséhez?

Az akadály megszűnte vagy az alól nyert felmentés, azután a házasságkötési szándék megújítása.

147. Mely házasságot nem lehet semmiképp se törvényesíteni?

Az egyenesági vagy elsőfokú oldalági vérrokonság alapján érvénytelen házasságot, mert ez az akadály se meg nem szűnhet, sem az alól felmentés nem nyerhető.

148. Mely akadályok szűnhetnek meg?

A fennálló házassági kötelék a házastárs halálával, a nősztehetetlenség, annak orvosi műtét által való elhárításával, a korhiány a törvényes kor elértével, a valláskülönbség a nem-keresztény fél megkeresztelkedésével, a nőrablás a nő biztonságba helyezésével.

149. Ha az akadály megszűnt vagy felmentés által elháríttatott, ezzel a házasság már érvényessé lesz?

Nem; hanem a felek képesítve lesznek, hogy most már akadálytalan házasságukat házasságkötési szándékuk megújítása által érvényesen megkössék.

150. Hogy kell a szándék megújításának történnie?

Ha az akadály nyilvános volt, a beleegyezést mindkét félnek a plébános és két tanú előtt kell megújítania; ha titkos, elég ha az akadályról tudó fél beleegyezését magában titokban megújítja (feltéve, hogy a másiknak beleegyezése még fennáll; mert ha azt visszavonta s nem akarja megújítani, akkor a házasság nem törvényesíthető).

151. Mi szükséges a házasságkötési szándék hiánya, tévedés, kényszer, a kikötött feltétel hiánya alapján érvénytelen házasság törvényesítéséhez?

A tévedését felismerő, a kényszer alól felszabadult, a feltételtől elállott fél szándékának megújítása, aminek, ha a szándék hiánya, a tévedés, a kényszer, a feltétel kikötése nyilvános volt, a plébános és két tanú előtt kell történnie.

152. Mi szükséges a formahiány folytán érvénytelen házasság törvényesítéséhez?

Annak forma szerint való újra megkötése.

153. Mit jelent a gyökerében való törvényesítés?

Ha a bontó akadály vagy formahiány alapján érvénytelen házasság törvényesítése a szándék megújítása által nem lehetséges, mert az a fél, akinek szándékát meg kellene újítani, már meghalt vagy félő, hogy nem fogná szándékát megújítani vagy közérdek követeli, hogy valamely országban tömegesen érvénytelenül kötött házasságok törvényesíttessenek, akkor a pápa a házasságot gyökerében törvényesítheti, azaz a szándék megújítása nélkül a kezdettől fogva érvényes házasság joghatályával ruházhatja fel.

154. Mi szükséges a gyökerében való tőrvényesítéshez?

1. Hogy az akadály, melynek folytán a házasság érvénytelenül köttetett, ne alapuljon isteni vagy természetjogon; 2. hogy a felek kölcsönös megegyezése valóban házasságkötésre irányult és e megegyezést egyik fél se vonta vissza; 3. komoly és sürgős ok.

A házassági per

155. Ki a házassági per illetékes bírája?

Házassági ügyekben illetékes bíró annak a helynek püspöke, ahol a házasság köttetett, vagy ahol alperesnek vagy, ha az egyik fél nem-katolikus, a katolikus félnek lakóhelye van.

155.a) Ki által gyakorolja a püspök a házassági perben való bíráskodást?

Háromtagú szentszéki bíróság által.

156. Kihez lehet a püspök ítélete ellen fellebbezni?

Az érsekhez, attól a pápához. Az egri érsektől a prímáshoz, attól a pápához.

157. Ki támadhatja meg a házasság érvényét?

1. Maguk a házastársak minden perben, hacsak nem maguk az okai az akadálynak; 2. a szentszéki ügyész a természeténél fogva nyilvános akadály alapján; 3. mások a házasságot nem támadhatják meg, hanem annak érvénytelenségét a püspöknek vagy szentszéki ügyésznek feljelenthetik.

158. Mely akadályok természetüknél fogva nyilvánosak?

A korhiány, fennálló kötelék, törvényes házasságból származó vérrokonság és sógorság, lelki rokonság, valláskülönbség, egyházi rend, ünnepélyes fogadalom, bírói ítélettel megállapított bűntény és az érvénytelen házasságból származó köztisztesség.

159. Mely akadályok természetüknél fogva titkosak?

A törvénytelen rokonság, nősztehetetlenség, nőrablás, bírói ítélettel meg nem állapított bűntény, vadházasságból származó köztisztesség, tévedés, kényszer, kikötött feltétel hiánya. Ez alapon a házasságot csak az a házastárs támadhatja meg, aki maga nem oka az akadálynak.

160. Ki lehet az egyházi bíróság elôtt ügyvéd?

Az ügyvédnek katolikusnak, nagykorúnak, jóhírnevűnek, kánonjogi doktornak s a püspök által approbáltnak kell lennie; pap is lehet.

161. Ki szövegezi a felekhez és a tanúkhoz intézendő kérdéseket?

A házasságvédő.

162. Mit kell az egyházi bírónak megkísérelnie?

Rábírni a feleket a házasság törvényesítésére/

163. Mi az a jogi vélelem?

Bizonytalan dolog valószínű következtetése, mely felment a bizonyítás terhe alól, úgy hogy, ha az ellenkező be nem bizonyíttatik, az ítélet annak javára kell szóljon, aki mellett szól e jogi vélelem.

164. Mi mellett szól a házassági perben jogi vélelem?

1. A házasság érvényessége mellett; 2. a házasság végrehajtása mellett; 3. a keresztség érvényessége mellett; 4. amellett, hogy a házasságkötő felek a házasság lényegével tisztában voltak; 5. amellett, hogy a házasságkötésnél használt szavak a benső szándékot fejezték ki; 6. a házasságkötési szándék további fennállása mellett; 7. a közokiratok hitelessége mellett.

165. Mit kell felperesnek bizonyítania korhiány alapján indított köteléki perben?

Azt, hogy a házasságkötéskor a férfi még nem volt 16, vagy a nő 14 éves: ez a házasságlevél és keresztlevél összevetéséből megállapítható.

166. Mit kell bizonyítania nősztehetetlenség alapján indított perben?

Azt, hogy a felek egymással a nemzésre alkalmas testi egyesülés megengedett módon való végrehajtásra képtelenek, e képtelenség már a házasságkötést megelőzőleg fennforgott s életveszélyes műtét nélkül el nem hárítható: ez orvosi vizsgálat által bizonyítható.

167. Mit kell bizonyítania fennálló kötelék alapján indított perben?

Azt, hogy a házasságkötéskor az egyik fél előbbi érvényesen kötött házassága még fennállott.

168. Valláskülönbség alapján indított perben?

Ha a házasság még 1918. május 19. előtt köttetett, akkor azt, hogy a házasságkötéskor az egyik fél meg volt, a másik nem volt érvényesen keresztelve; ha már 1918. május 19. után, akkor azt, hogy az egyik nem volt érvényesen keresztelve, az érvényesen keresztelt pedig katolikus volt.

169. Az egyházi rend akadálya alapján indított perben?

Azt, hogy a házasságkötéskor a férfi felszentelt alszerpap volt.

170. Az ünnepélyes fogadalom akadálya alapján indított perben?

Azt, hogy a házasságkötéskor akár a férfi, akár a nő az Apostoli Szék által jóváhagyott szerzetesrend ünnepélyes, vagy a férfi a Jézus társasága egyszerű fogadalmasa volt.

171. Nőrablás alapján indított perben?

Azt, hogy a férfi a nőt házasságkötés céljából elrabolta vagy erőszakosan letartóztatta.

172. Házassági ígérettel vagy házasságkötés kísérletével kapcsolatos házasságtörés akadálya alapján indított perben?

Azt, hogy a felek egymással házasságtörést követtek el s a házastárs halála esetére egymásnak házasságot ígértek, vagy még a törvényes házasság tartama alatt egymással házasságot kötöttek.

173. Hitvesgyilkossággal kapcsolatos házasságtörés akadálya alapján indított perben?

Azt, hogy a felek egymással házasságtörést követtek el, és egyikőjük, akár saját, akár a másik fél házastársát megölte.

174. Hitvesgyilkosságban való részesség akadálya alapján indított perben?

Azt, hogy a felek az egyik fél előbbi házastársának megölésében részesek.

175. Vérrokonság akadálya alapján indított perben?

Ha a házasság 1918. május 19. után köttetett, akkor azt, hogy a felek egymással legalább is 3-ik fokon rokonok. Ha még 1918. május 19. előtt, akkor vagy azt, hogy 4-ik fokon rokonok, vagy azt, hogy csak egyszerű rokonság alól kaptak felmentést, holott a rokonság kétszeres volt, ami a házasságlevelek és keresztlevelek alapján összeállított családfa által bizonyítható.

176. Sógorság akadálya alapján indítod perben?

Ha a házasság 1918. május 19. után köttetett, akkor azt, hogy a felek vagy egyeneságon bármilyen vagy oldalágon 2-ik fokon törvényes sógorok; ha még 1918. május 19. előtt, akkor azt, hogy a felek 4-ik fokon törvényes vagy 2-ik fokon törvénytelen sógorok.

177. Köztisztesség akadálya alapján indított perben?

Ha a házasság 1918. május 19. után köttetett, akkor azt, hogy a férfi a nőnek vagy a nő a férfinak egyenesági első vagy másodfokú vérrokonával érvénytelen házasságban vagy nyilvános vadházasságban élt. Ha még 1918. május 19. előtt, akkor azt, hogy a férfi a nőnek vagy a nő a férfinak elsőfokú rokonával el volt jegyezve vagy negyedfokú rokonával végre nem hajtott házasságban élt.

178. Lelki rokonság akadálya alapján indított perben?

Ha a házasság 1918. május 19. után köttetett, akkor azt, hogy a felek egyike a másikat keresztelte vagy egyik a másiknak keresztszülője. Ha 1918. május 19. előtt, akkor azt, hogy egyik a másikat vagy annak gyermekét keresztelte, vagy egyik a másiknak, vagy gyermekének kereszt- vagy bérmaszülője.

179. Szándék hiánya alapján indított perben?

Azt, hogy a házasságkötéskor az egyik fél elmebajos, részeg, vagy önkívületben volt, vagy szándéka többférjű, többnejű, felbontható, a testi egyesülés jogát kizáró viszonyra vagy csak látszólagos házasságkötésre irányult.

180. Tévedés alapján indított perben?

Azt, hogy az egyik fél nem ugyanazzal a személlyel kötött házasságot, akivel akart.

181. Kényszer alapján indított perben?

Azt, hogy az egyik fél a házasságot kívülről jogtalanul okozott súlyos félelemből kötötte.

182. Megbízott által kötött házasság érvénytelenítése iránti perben?

Vagy azt, hogy a megbízás érvénytelen volt, vagy azt, hogy a házasságkötésnél nem maga a megbízott szerepelt.

183. Feltételes házasságkötés érvénytelenítése iránti perben?

Vagy azt, hogy a felek a házasság lényegével ellenkező feltételt kötöttek ki, vagy hogy az egyik fél a másik által kikötött feltételt nem fogadta el, vagy azt, hogy a kikötött feltétel többé be nem következhet.

184. Formahiány alapján indított perben?

Ha a házasság 1918. május 19. után köttetett, akkor azt, hogy az eskető lelkész nem volt arra jogosítva; vagy erőszak, vagy súlyos félelem által kényszerítve volt jelen; vagy nem kérdezte a felek házasságkötési szándékát. Ha a házasság 1908. április 19. után köttetett és mindketten katolikusok, akkor ugyanezt. Ha még 1908. április 19. előtt és mindketten katolikusok, akkor azt, hogy az eskető lelkész nem volt sem az egyik fél lakóhelyének plébánosa, sem attól felhatalmazott. Vegyesházasság azonban, ha még 1918. május 19. előtt köttetett, formahiány alapján nem érvényteleníthető, mert a vegyesházasság hazánkban 1918. május 19. előtt forma nélkül is érvényesen köthető volt.

185. Mit kell bizonyítania a kérelmezőnek a végre nem hajtott házasság felbontása iránti perben?

Azt, hogy a házasság végre nem hajtatott s annak felbontására igaz oka van.

186. Mikor tűzheti ki a bíróság az ítélethirdetést?

Ha a házasságvédő kijelentette, hogy több észrevétele nincs.

187. Mikor mondhatja ki a házasságot érvénytelennek?

Csak ha az iratokból és bizonyítékokból merített erkölcsi bizonyossága van afelől, hogy igazság szerint az ügy így döntendő el. Ha ezt a bizonyosságot megszerezni nem tudja, azt kell kimondania, hogy a házasság érvénytelensége nincs bebizonyítva.

188. Köteles-e a házasságvédő a házasságot érvénytelennek kimondó elsőfokú ítélet ellen fellebbezni?

Igen.

189. És két egybehangzó ítélet ellen?

Nem köteles, de jogában áll.

190. Mikor köthetnek a felek új házasságot?

Ha sem alperes, sem a házasságvédő nem fellebbez, az ítélethirdetéstől számított 10 nap elteltével.

191. Mikor lehetséges perújítás?

Házassági ügyben a perújítás mindig lehetséges, ha súlyos új bizonyítékok merülnek fel.

192. Lehet-e a házasság érvénytelenségét peres eljárás nélkül megállapítani?

Ha elvált katolikus jelentkezik házasságkötésre, aki esküvel és a keresztelési hely plébánosának tanúsítványával bizonyítja, hogy polgári házasságát egyházilag nem kötötte meg, úgy e házasság érvénytelenítése iránt nem szükséges pert indítani, hanem maga a jegyesvizsgálatot végző plébános állapíthatja meg, hogy az előbbi házasság egyházilag érvénytelen lévén, nem képezi akadályát a most kötendő egyházi házasságnak. Ha azonban a házasság még 1918. május 19. előtt köttetett, úgy e szabály csak akkor alkalmazható, ha a másik fél is katolikus volt.

Table of Contents

Impresszum

Tartalomjegyzék

Bevezetés

A házasságkötés előzményei

A házassági akadályok

A tiltó akadályok

A bontó akadályok

A házassági megegyezés

A házasságkötés formája

A házasság jogkövetkezményei

A házasság felbontása

A házasság törvényesítése

A házassági per