Bucsi József

Elsőáldozók és bérmálkozók hittankönyve

Mű a Pázmány Péter Elektronikus Könyvtár (PPEK)

– a magyarnyelvű keresztény irodalom tárháza – állományában.

Bővebb felvilágosításért és a könyvtárral kapcsolatos legfrissebb hírekért

látogassa meg a http://www.ppek.hu internetes címet.

Impresszum

Bucsi József

Elsőáldozók és bérmálkozók hittankönyve

Nihil obstat

Dr. Nicolaus Töttössy

censor archidioecesanus

Nr. 848/1965 Imprimatur

Strigonii, die 6 Martii a. 1965.

Dr. Arthurius Schwarz-Eggenhofer

administrator apostolicus

____________________

A könyv elektronikus változata

Ez a publikáció az azonos című könyv elektronikus változata. A könyv a Szent István Társulat kiadásában jelent meg 1966-ban. Az elektronikus változat a Szent István Társulat engedélyével készült. A könyvet lelkipásztori célokra a Pázmány Péter Elektronikus Könyvtár szabályai szerint lehet használni. Minden más szerzői jog a Szent István Társulaté.

Tartalomjegyzék

Impresszum

Tartalomjegyzék

Néhány megjegyzés előszó helyett

I. Előkészítő oktatások

Bevezetés

1. Isten gyermeke vagy

2. Ki az Isten?

3. A Szentháromság

4. Isten teremtett világa

5. A Biblia leírása a teremtésről

6. Az angyalok

7. Az ember teremtése

8. Ősszüleink bűne és büntetése

9. A bűn

10. Isten tíz parancsolata

11. Isten első parancsolata

12. Isten második parancsolata

13. Isten harmadik parancsolata

14. Isten negyedik parancsolata

15. Isten ötödik parancsolata

16. Isten hatodik parancsolata

17. Isten hetedik parancsolata

18. Isten nyolcadik parancsolata

19. Isten kilencedik és tizedik parancsolata

20. Isten Megváltót ígért az embereknek

21. Angyali üdvözlet

22. Jézus Krisztus születése

23. Jézus krisztus valóságos Isten és valóságos ember

24. Jézus a mi Megváltónk

25. Jézus megdicsőülése

26. Jézus alapította az Anyaszentegyházat

27. Megszentelő kegyelem

28. Szentségek

II. Bűnbánat szentsége

29. A szentgyónás rendelése

30. Bűnbánat

31. A lelkiismeret-vizsgálat

32. Bánat

33. Erősfogadás

34. Szentgyónás

35. Elégtétel

36. Gyakori szentgyónás

37. Búcsú

III. A szentáldozás

38. Jézus rendelte az Oltáriszentséget

39. Jézus a kenyér és a bor külső színe alatt van jelen az Oltáriszentségben

40. Szentséglátogatás

41. Szentmise

42. A szentáldozás

43. Hogyan áldozhatunk

44. Gyakori szentáldozás

IV. A bérmálás

45. A Szentlélek eljövetele az apostolokra

46. Az apostolok bérmáltak

47. A Szentlélek az Egyház lelke

48. Amikor bérmálkozunk, akkor jön el nekünk a Szentlélek

49. A Szentlélek ajándékai

50. A bérmálás szertartása

51. A keresztény hármas apostoli hivatása

Életed a bérmálás után

Néhány megjegyzés előszó helyett

Különböző korú fiúk és leányok járulnak első áldozáshoz. Még inkább vonatkozik ez a bérmálkozókra.

A pontos és lelkiismeretes előkészítő oktatás az első áldozó és a bérmálkozó későbbi vallásosságának létalapja. Sokan közülük csak az előkészítő oktatások idején hallanak vallási igazságokról, – akkor tanulnak először hittant.

A lelkek üdvösségéért fárad tehát az, aki az előkészítés nagy munkáját végzi, amelynek helyét és idejét a Magyar Püspöki Kar meghatározta.

A lelkipásztor, a hitoktató megfelelően használja fel ennek a könyvnek az anyagát: a nagyobbaknak, akik hittant most tanulnak, minden fontos. A kisebbek számára – főleg a bérmálásra vonatkozó részből – annyit vegyünk, és úgy, ami a tanuló értelmi képességének, korának megfelel.

A szülők is kísérjék figyelemmel a lelkipásztori előkészítés munkáját. Maguk a szülők is magyarázzák az egyes igazságokat az első áldozásra vagy a bérmálásra készülő nagyobb, illetve kisebb gyermeküknek. Még fontosabb, hogy a szülők jó példájukkal mutassák meg, hogyan kell gyakorolni vallásunkat, hogyan kell aszerint élni. Ezért az előkészítő oktatásokkal egyidejűleg és vele párhuzamosan virágozzék fel a katolikus család vallásos élete: imádkozzék együtt a család, járjanak a szülők is a vasár- és ünnepnapi szentmisékre, és járuljanak a szentségekhez.

Kísérje a Megváltó Jézus kegyelme a hitoktató lelkipásztorok és katolikus szülők munkáját!

A Szerző

I. Előkészítő oktatások

Bevezetés

Nagy az előkészület ott, ahol vendéget, vagy látogatót várnak. Főleg, ha valaki nagyon messziről érkezik. Olyankor kitakarítják a lakást, súrolják, fényezik a padlót. Kiporolják a szőnyegeket is. Kitisztítják a függönyöket, a terítőkét. Tavasszal és nyáron friss virágok kerülnek a vázákba. Azt akarják, hogy minden tiszta és szép legyen, hogy a vendég jól érezze magát.

Nagy a készülődés akkor is, ha egy államfő érkezik az országba látogatóba. Az utakat, utcákat is feldíszítik. Mindenütt zászlókat lenget a szél. A vendéget ünnepélyesen fogadják az állomáson, vagy a repülőtéren. A lakosság ezrei üdvözlik a nagy látogatót.

Amikor te első áldozó leszel, akkor Jézus jön el hozzád. Már hallottál Jézusról. Biztosan beszélt neked Róla édesanyád, édesapád vagy más valaki. Minden évben nagyon várod a karácsonyt. A karácsony Jézus születésének ünnepe. Hallottad már, hogy Jézus a mennyországban élő Isten, de velünk is itt van a templomban. A templomban ott van az oltáron, a kis szekrényben; mellette az örökmécses világít. A mennyországi fényességben Jézus az angyalokkal és szentekkel dicsőségben él. Templomban, a kenyér színe alatt, az Oltáriszentségben van jelen.

Amikor első áldozó leszel, akkor Jézus jön el szívedbe a fehér ostya színében, Ő lesz a te vendéged. Ezért nagyon kell készülnöd fogadására. A legszebb előkészület az, hogy sokat tanulsz Jézusról, hogy Őt jól megismerjed, és igazán szeressed.

Pl.: Egy gyermek édesapja sokáig távol volt családjától a háborúban, aztán fogságban. Az édesapa mindig sokat gondolt gyermekére. Nagyon akart hazajönni, hogy lássa és szeresse őt. Évek múlva végre hazakerült családjához. Nagyon örült, hogy láthatja és szeretheti gyermekét. De a gyermek alig beszélt hozzá. Nem is tudta, mit is mondjon neki. Ez a gyermek nem tudott beszélni édesapjához, aki nagyon messziről érkezett haza … Hát ilyen lenne az, aki első áldozáskor nem tudná Jézust szeretni. Ezért kell jó előkészülni az első szentáldozásra.

Tehát elhatároztad, hogy

1. Pontosan jársz az előkészítő oktatásokra.

Ezeken az oktatásokon tanulod meg, hogyan kell jó szentgyónást végezned, hogyan fogadhatod méltóképpen szívedbe Jézust a szentáldozáskor.

2. Nagyon figyelsz tehát ezeken a tanításokon.

3. Otthon szorgalmasan megtanulod, amit hallasz az oktatásokon.

Sokszor mondd el: Istenem, add, hogy megismerjelek Téged. Jézusom, add, hogy szeresselek Téged nagyon!

Kérdések:

Ki jön hozzád, mikor első áldozó leszel? – Hogyan készülsz elő Jézus fogadására? – Mikor kell oktatásra jönnöd? – Hogyan mondod el Jézusnak, hogy Őt szereted? – Meddig akarod Őt szeretni?

1. Isten gyermeke vagy

Ha megkérdeznek, hogy kié vagy, azt válaszolod, hogy édesapádé, édesanyádé. Valóban ők gondoznak és nevelnek, szeretnek téged. Szüleid sokat dolgoznak érted a gyárban, az üzemben vagy a hivatalban. Ha beteg vagy, édesanyád ápol. Virraszt melletted éjjel is.

A jó Isten adott téged szüleidnek. Isten akarata, hogy atyád erős legyen, hogy édesanyád úgy szeressen. Amikor még kicsi voltál, elhoztak szüleid, keresztszüleid a templomba. Az egyház papja már várt téged a templom bejáratánál. A szép papi ruhákba öltözött pap megkérdezte: Mit kérsz Isten Anyaszentegyházától? Helyetted keresztszüleid válaszoltak: „Hitet.” „A hit mit ad neked?” – kérdezett tovább. – „Az örök életet” – válaszolták keresztszüleid. Aztán megjelölt téged a pap a kereszt jelével a homlokodon és szíved fölött. Ezzel jelezte, hogy Istené vagy. Akkor keresztszüleid megígérték helyetted, hogy mindig hinni fogsz Istenben, és megtartod parancsait. Helyetted ígérték meg azt is, hogy ellene mondasz az ördögnek, és azt szereted, ami Istené. Akkor megkeresztelt téged Isten papja.

Amikor megkereszteltek, Isten gyermekévé fogadott. A mennyország örökösévé lettél. Akkor a lelked szép, ragyogó, tiszta hófehér lett. Akkor kaptad meg a hit ajándékát, amelynek fénye vezet a mennyországba. A hitet jelenti az égő gyertya, amit kaptál keresztségednél. Akkor tagja lettél az Anyaszentegyháznak. Akkor lettél római katolikus vallású.

Kérdések:

Ki adott téged szüleidnek? – Mikor lettél Isten gyermeke? – Mikor kaptad meg a megszentelő kegyelmet? – Milyen lett a lelked, amikor megkereszteltek? – Milyen vallású vagy? – Mikor lettél katolikus vallású? – Hová segít el téged a katolikus keresztény vallás?

2. Ki az Isten?

Isten a mi mennyei Atyánk, aki az egész világ teremtője, ura. A világ, minden együttvéve, ami csak van, így: a nap, hold, a csillagok. Aztán a földön a kövek, a növények, állatok és az emberek. Ezek mind lények, mert léteznek, vannak. A kövek, a házak nem élnek, ezek nem élőlények. De a fűszál, a kis bárány, az ember élnek, ezek élőlények. Isten létezik, tehát Isten élő, létező lény. Nincs feje, kezei, lábai, teste, mert Isten lélek.

Az embernek nemcsak teste, de lelke is van, amit szintén nem lehet látni. Ha valaki meghalt, hiába van meg a teste, többé már nem él, mert a lelke elhagyta a testét. Isten egészen lélek, ezért egészen láthatatlan. Ezért nem is lehet Istent megtalálni a legtökéletesebb teleszkóppal sem. Az emberi lelket sem lehet látni, de még az ember gondolatát sem, pedig az is van. Ha Isten szeméről beszélünk, az azt jelenti, hogy Isten mindent lát. – Isten kezéről hallasz, ez azt jelenti, hogy hatalmas. – Isten szívéről azért beszélünk, mert Isten végtelenül jó. Isten ujjáról azért van szó, mert Isten figyelmeztet, büntet. Jól mondja szent Ágoston: „Isten csupa szem, mert mindent lát, Isten csupa fül, mert mindent hall, csupa kéz, mert mindent intéz, csupa láb, mert mindenütt jelen van.”

Isten a legtökéletesebb lény. Belőle nem hiányzik semmi, mint pl. tökéletlen az a kéz, amelyen egy ujj nincs meg.

Isten mindentudó, – ezzel szemben az okos ember is csak sok mindent tud.

Isten mindenható, – mindent megtehet, amit csak akar.

Isten örökkévaló, – nem született és nem hal meg soha. Isten mindig volt és mindig lesz. Az ember születik és egy ideig él a földön.

Isten végtelenül szeret bennünket mindig. Végtelenül, – annyit jelent, mint határtalanul, egészen.

Isten végtelenül szent, – mert szereti a jót, a rosszat pedig utálja.

Isten végtelenül igazságos, – mert megjutalmazza a jót, a rosszat megbünteti.

Isten végtelenül irgalmas, – szívesen megbocsát a megtérő bűnösnek. Mindez megvan benne végtelenül.

Nem úgy, mint egy ember most jó, de holnap talán nem lesz jó. Most jókedvű, de holnap már szomorú. Ma türelmes, de holnap elfogy a türelme. Az ember megbocsát, de nem egészen, mert nem tud felejteni. Az ember ad valamit, de meg is tart magának valamit. Isten nem ilyen, mert nem változik. Istenben mindig megvan végtelenül, vagyis határtalanul minden jóság, tökéletesség. Csak sejteni tudjuk, hogy milyen az Isten, de igazán elmondani teljesen nem.

Pl.: A színképelemzés segítségével a napfényt alkatrészeire lehet felbontani. Észrevehetők benne a szivárvány színei, a piros, a narancs, a sárga, a zöld, a kék, az ibolya. De tudjuk, hogy vannak olyan színek is, melyeket szemünkkel már nem tudunk észrevenni, pl. az infravörös és az ultraibolya sugarak. Az összes sugarak alkotják a napsugarat, amelyről azonban nem tudjuk megmondani, hogy valóban milyen szín is az. Így a mi emberi eszünkkel és hitünkkel észrevesszük Istenben levő tulajdonságokat, pl. a mindenhatóság, a bölcsesség, a mindentudás, a jóság, az igazság, hűség stb. Isten azonban olyan tökéletes, hogy benne minden tökéletesség teljesen megvan.

Pl.: Ha volna egyetlen virág, melyben minden virágillat benne volna, az lenne igazán tökéletes virág. Istenben minden tökéletesség teljesen megvan. Ezért Isten végtelenül tökéletes.

Isten a mi atyai példaképünk. „Legyetek tökéletesek, mint a ti mennyei Atyátok is tökéletes,” – mondja Jézus.

Miatyánk, ki vagy a mennyekben, szenteltessék meg a Te neved, jöjjön el a Te országod, legyen meg a Te akaratod, miképpen mennyben, azonképpen itt a földön is. Mindennapi kenyerünket add meg nekünk ma, bocsásd meg a mi vétkeinket, miképpen mi is megbocsátunk az ellenünk vétkezőknek, és ne vigy minket a kísértésbe, de szabadíts meg a gonosztól. Amen.

Kérdések:

Mi az Isten? – Van-e az Istennek teste? – Mit jelent, hogy Isten a legtökéletesebb lény? – Mit jelent, hogy Isten mindentudó? – Mit jelent, hogy Isten mindenható? – Mit jelent, hogy Isten örökkévaló? – Mit jelent, hogy Isten jóságos? – Mit jelent, hogy Isten szent? – Mit jelent, hogy Isten igazságos? – Mit jelent, hogy Isten irgalmas? – Végtelenül megvannak-e Istenben e tulajdonságok? – Mit jelent, hogy végtelenül tökéletes Isten? – Hogyan imádkozod el a Miatyánkot?

3. A Szentháromság

Eszünk is megmondja, hogy van Isten, mert a világ nem lett önmagától. Értelmünk is rájön arra, hogy az Isten jó, igazságos, irgalmas, szeret minket stb. De, hogy az egy Istenben három személy van, arra eszünkkel nem jöhetünk rá, mert olyan nagy titok, mint maga az Isten. Azt Isten nyilatkoztatta ki az embereknek.

Isten szólott az emberekhez külön is, így pl.: Ábrahámhoz és a pátriárkákhoz (ősatyákhoz) a régi időkben. Isten hozzájuk szólott magáról, elmondta nekik, hogy ő milyen, és mit kíván az emberektől.

Pl.: Aki a tenger mélységébe merült, látta mi van ott lent, később elmondja, vagyis kinyilatkoztatja a többi embernek, hogy mi van ott lent a tenger mélyén.

Vagy pl. az űrhajós száguld a földtől sok száz km távolságban. Utána elmondja, kinyilatkoztatja a többi embernek, hogy milyennek látta onnan felülről a földet.

Amikor az Isten tudatja az emberekkel titkait, kinyilatkoztatást ad.

A kinyilatkoztatással Isten közli igazságait az emberekkel. A legnagyobb titka Istennek, hogy egy Istenben három személy van.

Pl.: Szent Ágoston püspök mindenáron meg akarta érteni azt az igazságot, hogy egy Istenben három személy van. Imádkozva gondolkodott egyszer a tenger partján. Akkor egy angyal kisfiú alakjában jelent meg mellette. Hordta a tenger vizét egy vödörrel egy gödörbe. Szent Ágoston megkérdezte tőle, hogy mit csinál? – mire az így válaszolt: „Belehordom a tengervizet ebbe a gödörbe.” „Nem látod, hogy nem fér bele” – mondta neki Szent Ágoston. Mire az angyal így válaszolt: „De előbb belefér, mint a te eszedbe a Szentháromság titka.”

Eszünkkel nem érthetjük meg a Szentháromság titkát, de tudjuk, hogy így van, mert Isten kinyilatkoztatta az embereknek.

Nincs más Isten, csak egy Isten égen és földön. Egy az Isten lényege, természete, – de az egy Istenben három személy van. Pl.: A Nagy nevű családban három személy van, az atya és az anya és a fiú, de mindegyiknek Nagy a neve.

Egy Isten van, de egy Istenben három személy van, az Atya, a Fiú és a Szentlélek. A Szentháromság megértéséhez bőven találunk hasonlatot a természet világában.

Így pl.: A Napnak van sugara, fénye, melege. Mégis egy nap. Elektromosságnak van fénye, ereje, melege. A fának van gyökere, törzse, ága. Földi tárgyaknak van hosszúsága, szélessége és magassága. Lelkünk gondolkodik, akar, és szeret. Isten létezik, gondolkodik és szereti önmagát. Istenben az Atya az első személy megismeri önmagát. Isten ismerete önmagáról a második isteni személy, a Fiú. Az Atya és a Fiú szeretik egymást, ez a harmadik isteni személy, a Szentlélek.

A három isteni személyt egy szóval Szentháromságnak nevezzük.

Tanuld meg ezt az imádságot:

„Dicsőség az Atyának és Fiúnak és Szentlélek Istennek, miképpen kezdetben vala, most és mindörökké. Amen.”

Szépen vess keresztet magadra, és mondjad:

„Az Atyának és Fiúnak és Szentlélek Istennek nevében. Amen.”

Pl.: Szent Cecíliát a római prefektus halálra ítélte keresztény hitéért, hogy fejezzék le. A hóhér háromszor ütött bárddal a nyakára, de mégsem vágta le fejét. Otthagyták félholtan, mert a római törvény tiltotta negyedszer is ütni a lefejezéskor. Úgy találták meg a katakombában sok évszázad múlva, amint egyik kezével mutatja 1-et, másikkal a 3-at. Vagyis azt vallotta még halálakor is, hogy egy Istenben három személy van.

Pl.: Hunerik vandál király azért üldözte a keresztényeket, mert megvallották a Szentháromságot. A kártágói egyház 12 kis énekesét maga elé hívatta. Akarta hallani szép éneküket, hogy énekeljenek neki valamit. Azt mondta nekik, nem végezteti ki őket, ha megtagadják a Szentháromságot. A 12 kis énekes ekkor elkezdte énekelni kórusban:

„Dicsőség és tisztelet legyen a Szentháromságnak, most és mindörökké. Amen.”

Kérdések:

Mi a kinyilatkoztatás? – Honnan tudjuk, hogy egy Istenben három személy van? – Sorold fel a három isteni személyt! – Tudsz-e hasonlatokat a Szentháromság jobb megértéséhez? – Hogyan nevezzük a három isteni személyt egy szóval? – Hogyan vetsz keresztet? – Tudsz-e imádságot a Szentháromság tiszteletére?

4. Isten teremtett világa

Tudjuk, hogy semmiből nincs semmi. Semmiből, magától nincs egy kis fűszál sem. Egy ház is úgy lett, hogy valaki tervezte, aztán felépítették, értelmes, okos emberek. De a ház építéséhez kellenek anyagok is, így pl. fa, tégla, cement, homok és más egyéb. Isten akkor teremtette a világot, amikor nem volt még semmi. Isten csak akarta, hogy legyen és meglett minden.

Ha látsz egy szépen berendezett házat, tudod, hogy nem magától lett ott a rend, hanem valaki elrendezte a bútorokat, képeket, szőnyegeket és mindent, ami csak ott van. A világban is nagy rend van. A csillagok rendben futnak saját pályájukon. Ezt a rendet Isten hozta létre és tartja fenn. A világon minden Istenre mutat. A láthatatlan Istent meg lehet ismerni a látható világból, amelyet Ő teremtett. A teremtett világban minden Istenről beszél, így:

1. A csillagok. Sok millió naprendszer van, hasonlóak a mi naprendszerünkhöz. Szédítő nagyok a távolságok a világűrben a csillagok között. A mi Napunk 700-szor nagyobb, mint a naprendszer összes bolygói együttvéve. A Nap 150 millió km-re van a földtől. Ez annyit jelent, hogy egy 100 km-es sebességgel rohanó gyorsvonat 171 év alatt jutna el a Naphoz. Van olyan Nap, amely 600 ezerszer fényesebb, mint a mi Napunk.

A világmindenség távolságait fényévekben számolják a mai tudósok. Egy fényév az a távolság, melyet a fény egy év alatt megtesz. A fény egy másodperc alatt 300 000 km-t tesz meg, vagyis egy év alatt 9 és fél billió km-t, kereken 10 billió km-t. A mi tejútunk átmérője 100 ezer fényév, vagyis: kb. 100 ezerszer 10 billió km. – Vannak csillaghalmazok, melyek a földtől 6–7 milliárd fényévre vannak. A tudomány mai megállapítása szerint sok milliárd olyan csillagváros van, mint a mi tejutunk, telve csillagokkal, naprendszerekkel, bolygókkal. Ezekben a csillaghalmazokban a hatalmas csillagok meghatározott törvények szerint keringenek maguk és napjuk körül és rohannak a világűrben tovább. Milyen okosságot kíván egy vasúti menetrend összeállítása! Isten alkotta meg a csillagok milliárdjait és azok menetrendjét.

Az ember csak észreveszi, megfigyeli a mindenség törvényeit, amelyeket Isten hozott létre és tart fenn.

2. Földön az ásványok, kövek gyönyörű formái, kristályok szépségei csodálhatok meg. Az anyag legkisebb része az atom. Magában is egy csodás világ. A tudomány mai megfigyelése szerint az atom olyan, mint egy naprendszer kicsiben. Amint a mi földünk és a bolygók keringenek a nap körül, úgy az atomban is a pozitív töltésű atommag körül nagy gyorsasággal keringenek a negatív töltésű elektronok.

Minden kis porszem is atomból áll és a porszemben is folytonos mozgásban vannak az atomok.

Ha egy atomot olyan nagynak képzelünk el, mint a mi földünk, akkor a 120 m nagyságú atommag a középen van, míg az elektronok az Egyenlítő körül keringenek. Óriási távolság ez aránylag! Pedig 1 mm nagyságú területen 100 millió atom is felsorakoztatható egymás mellett.

Növények – már élőlények. Rengeteg sejtből állanak. A legkisebb sejt az élet alapja. Egyetlen fűszál is igen sok sejtből van felépítve. Egy ilyen sejt átmérője 1/10-től 1/100 mm. Egy fűszál valóságos sejtállam.

A növény gyökerével, leveleivel felveszi a nedvességet, a táplálékot és feldolgozza azokat, hogy magát fenntartsa, sőt szaporodjon; mennyi növény, mennyi virág és milyen szépek! – Isten csodás, szép világa a növényvilág (rétek, mezők, erdők …). Mennyi illat, színárnyalat és gyógyító erő a gyógynövényekben! Milyen nehéz lerajzolni egy fát, megfesteni egy virágot. Isten teremtette a növények pompás világát. Az élet adója Isten. Az anyag nem adhat életet, mert nem adhatja azt, amije nincs.

3. Állatok – tudnak mozogni. Élelem után járnak. Az állatnak van valamilyen emlékezete. Pl.: a kutya megy eléd, emlékezetébe jut, hogy mit kapott tőled. Az állatok ösztönei csodálatosak. Pl.: postagalamb visszatalál oda, ahonnan kibocsátották. A vándormadarak iránytű, térkép, rádióleadó és felvevő nélkül mennek és vándorolnak vissza. Egymást nem oktatják és mégis a legnagyobb cél és rend szerint cselekednek. Pl.: egy pókháló belső szála, ami az egész hálót tartja 4000 szálból áll. Bámulatosan tudja így elérni a pók a célját. Pl.: egy lepke szárnya 100 000 különböző részből áll, változatos arányokkal és színekkel. Ez csak egy pár példa a sok helyett.

4. Az emberek – gondolkodó lények, akiknek lelkük és testük is van. Onnan tudjuk, hogy az embernek van halhatatlan lelke, mert értelme és szabad akarata van. – Az ember teste is csodálatos, – pl. szeme felülmúlja a legtökéletesebb fényképezőgépet és színes televíziót. Mert egész életén át látja a dolgokat, embereket egymásután. A szív átlag 72-t dobban egy perc alatt. Egy nap alatt akkora erőt fejt ki a szívizom, amellyel 19 kg súlyt 1 km magasba tudna felemelni. A szervezet célirányossága is bámulatos. Pl.: Ha a szembe esik valami, könnyes lesz a szem. A könnyek megvédik a szemet, így a tárgy is könnyebben távolítható el.

Azt kell gondolnunk, hogy ezek maguktól nem lettek. Isten gondolta ki a növények, az állatok sok-sok ezer fajtáját, melyek széppé teszik a földet, és kellemesek és hasznosak az embernek. Ezért imádsággal mondjuk:

„Nagy Isten áldunk Téged,

Urunknak tisztelünk.”

„Tele van az ég és a föld a Te dicsőségeddel.”

Kérdések:

Hogyan lett egy ház? – Honnan lett a világ? – Mit jelent ez a szó: teremteni? – Miből teremtette Isten a világot? – Miből áll a teremtett világ? – Mire tanítanak a csillagok? – Mit mondanak az ásványok, kövek, kristályok? – Mit árul el a növényvilág? – Ki adta az állatnak az ösztönt? – Mondj példát az emberi célszerűségről? – Rend és célszerűség honnan van?

5. A Biblia leírása a teremtésről

Pl.: A borzalmas háború alatt sok édesapa volt távol családjától. Így egyik gyermek akkor született, amikor édesapja már nem volt otthon. Így ez a gyermek még nem láthatta édesapját. De édesanyja mindig sokat beszélt neki édesapjáról. Elmondta neki, hogy milyen az édesapja. Néha levelet is írt a gyermek apja. Az édesanya azt nagy gonddal őrizte, és időnként felolvasta gyermekének. Meg is magyarázta neki, hogy mit kíván, mit akar atyja.

1. A Biblia, a Szentírás könyveit Isten, a mi mennyei Atyánk adta az Anyaszentegyháznak. Azokat a könyveket a Szentlélek indítására írták le arra rendelt férfiak. A Bibliát az Anyaszentegyház őrzi, és magyarázza Isten gyermekeinek, az embereknek.

A Biblia könyveit két részre osztjuk. Az Ószövetségi Szentírás könyvei azok, melyeket Jézus előtt írtak. Az Újszövetségi Szentírás könyvei pedig azok, melyeket Jézus után írtak le.

Az Ószövetségi Szentírást Mózes és a próféták írták. Az Újszövetségi Szentírást olyan férfiak írták, akik Jézus, illetve az apostolok tanítványai voltak. Az Újszövetségi Szentíráshoz tartoznak az Evangéliumok is.

2. A Biblia (Ter 1,1–2) a világ teremtésének leírását így kezdi:

„Kezdetben teremtette Isten az eget és a földet …”

A Szentírás aztán felsorolja, hogy Isten teremtett mindent, ami az égen és a földön van: így a csillagokat, a napot, a holdat és a földet. A földön mindent, ami csak van, mert minden Isten által lett, ami lett, és nála nélkül semmi nem lett.

A Biblia úgy írja le a világ teremtését, hogy az akkori emberek is megérthessék. A mai ember is akkor beszél érthetően, ha úgy mond el valamit, hogy azt mások megértik. Így pl. egy tudós is így beszél: „A nap felkel, a nap lenyugszik” pedig nagyon jól tudja, hogy a nap nem kel fel és nem nyugszik le, mert a föld forog a nap körül. Dehát így szokás mondani.

A Biblia nem mondja el, hogyan lett a világ, hanem azt mondja el, hogy minden Isten által lett. A Biblia nem természettudomány, nem fizika, vagy csillagászat, hanem a hit könyve. Bemutatja az embereknek, hogy a világot Isten alkotta.

Pl.: Ha egy építész bemutatná az általa épített új házat barátjának, így szólna: Íme, ez az a ház, melyet építettem. Bevallom neked, jól sikerült az építés. Nézd, milyen nagyszerű a tetőzete, a mennyezete, az oszlopok, az ajtók, az ablakok, sőt még a parketta is. – Ebből azonban senki nem gondolná, hogy az építész azt akarta volna mondani ezzel a felsorolással, hogy előbb volt meg a parketta, vagy a mennyezet, mint a tetőzet.

Így a Biblia is csak elmondja, hogy Isten teremtette a világosságot, a levegőt és a vizet, a földet és a növényeket. Aztán elsorolja az égitestek, a szárazföldi, vízi állatok teremtését. Majd végül ismerteti, hogy Isten megalkotta az embert saját képére és hasonlatosságára.

A Biblia teremtésleírásában nem huszonnégy órás napokat kell érteni. A hatnapos leírás a költemény formája. Azt jelenti, hogy a hat napos munkaidő után, hetedik nap szent az Istennek és az embernek egyformán.

Pl.: A nagy tudósnak Kirchner Atanáznak volt egy barátja, aki azt gondolta, hogy a világ magától lett. Egy alkalommal meglátogatta Kirchner Atanázt, és szép új földgömböt, glóbuszt vett észre annak asztalán. „Honnan ez a szép glóbusz?” – kérdezte Kirchnert. „Csak úgy magától lett, amíg nem voltam itthon” – felelte a tudós. „Az nem lehet, valaki csak csinálta” – mondta a barátja. „Nem, ez magától lett” – mondta újra Kirchner Atanáz. Amikor még mindig tiltakozott, hogy nem lehet az magától, így szólt hozzá Kirchner: „Látod, azt nem tudod elképzelni, hogy ez a glóbusz csak úgy magától lett, de hogy a nap, hold és csillagok maguktól lettek, azt állítod …” Barátja belátta, hogy semmiből nem lesz semmi és minden, ami van, mástól van. Így a világ sem lett magától, hanem Isten teremtette.

Kérdések:

Mi a Biblia? – Hogyan nevezzük még a Bibliát másképpen? – Mikor írták a Szentírást? – Hány részre osztjuk a Szentírás könyveit? – Kire bízta Isten a Szentírást? – Leírja-e a Biblia, hogy hogyan teremtette Isten a Világot? – Elmondja-e a felsorolással, hogy mindent Isten teremtett? – Mit jelent a teremtés hat napos leírása?

6. Az angyalok

Dániel próféta látta, hogy ezerszer ezren és tízezerszer tízezren hódolnak Isten előtt (Dán 7,10). Ezek az angyalok. Amint tudjuk, létezik csak anyagi világ: a kőzetek, növények, állatok. Az ember már testből és lélekből áll. Ezek Isten látható teremtményei.

Isten azonban teremtett láthatatlan világot is, akik tiszta szellemek.

Az angyalok lelkek, akiknek értelmük és szabad akaratuk van, de testük nincsen. Ők Isten legtisztább teremtményei. Az angyaloknak azért festenek, vagy rajzolnak szárnyakat, hogy elképzelhessük, milyen gyorsak, készségesek Isten akaratának teljesítésére. Ha Isten akaratából látható testben jelennek meg az angyalok, az nem az ő testük, hanem csak addig vehetik föl, amíg Isten akarja, hogy lássák őket az emberek.

Az angyaloknak több kara van. Ezt tudjuk a kinyilatkoztatásból. Így a legismertebbek: az angyalok, arkangyalok, kerubok és szeráfok, trónusok és hatalmasságok … Legnevezetesebb angyalok: Szent Mihály főangyal, aki ellenmondott Lucifernek, a gonoszléleknek, Szent Rafael az utazók védőangyala, Szent Gábor főangyal, akit Isten elküldött Szűz Máriához, hogy hírül vigye neki, hogy Isten anyja lesz.

A jó angyalok segítenek minket és a jóra intenek, hogy szeressük Istent és a mennyországba jussunk. Különösen segítenek minket az őrangyalok. Őrangyala van egy országnak, egy városnak, egy népnek, egy nemzetnek – és külön-külön minden embernek. Dániel próféta (10) látta az angyalt, aki emberhez hasonlónak látszott. Olyan volt, mint aki gyolcs ruhába öltözött, derekát színarany övezte. Teste olyan volt, mint egy sárga színű drágakő. Arca, mint a villám, szeme, mint az égő tűz, karja és lábai, mint a ragyogó érc. Olyan volt a hangja, mintha sokaság hangja lett volna. – Amikor Dániel látta az angyalt és hallotta hangját, erőtlen lett és rémülten esett össze.

Imádkozzad: „Őrangyalom maradj velem, hogy ne érjen semmi veszedelem.”

Az angyalok nem maradtak mind jók, hanem sokan vétkeztek, és a pokolba jutottak, mert olyanok akartak lenni, mint az Isten. Isten a vétkes angyalokat a sötétség mélységébe taszította. Ezeket gonosz lelkeknek, ördögöknek nevezzük.

Az ördögök irigykednek ránk, azt akarják, hogy mi is a pokolba jussunk. Az ördög bűnre csábítja az embert, vagy maga, vagy mások által (rossz emberek).

De mint Szent Ágoston mondja: Amint a megkötözött kutya is csak azt marja meg, aki közelébe megy, úgy az ördög is csak azt viheti bűnre, aki enged neki. Kísértésbe vihet az ördög, de nem kényszeríthet a bűnre, csak azt, aki akarja.

Pl.: Egy ifjú a piac mellett megy el. Gyönyörű szép piros almák vannak egy kosárban, megkívánja az almát, az ördög súgja neki, hogy lopjon. De ő nem lop, mert nem akar engedelmeskedni az ördögnek. Így nem követ el bűnt. Ha az ördög rosszra csábít, imádkozzál!

„Ellene mondok az ördögnek, minden cselekedeteinek és minden csábításainak.” Ezt mondd el sokszor.

Kérdések:

Melyek Isten láthatatlan teremtményei? – Mik az angyalok? – Milyen angyalokat ismersz? – Melyek a legnevezetesebb angyalok? – Milyenek irántunk a jó angyalok. Hogyan kéred őrangyalod segítségét? – Miért jutottak a rossz angyalok a pokolba? – Milyenek irántunk az ördögök? – Mit kell tenned, ha az ördög rosszra csábít?

7. Az ember teremtése

A Biblia (Ter 2) leírja, hogy „Isten az ember testét a földből alkotta és lelket lehelt bele”. A föld anyagából lettek a növények, az állatok is. Így az ember is. A Biblia leírását nem kell szó szerint venni. Istennek nincs keze, és így nem is gyúrhatta a földből az ember testét. Nem úgy, mint pl.: egy fazekas alkotja agyagból a fazekat…

Vannak olyan nézetek is, hogy az ember teste állati testből fejlődött volna ki hosszú időn keresztül. Hogy ez így történt-e és hogyan volt, azt a tudománynak kell kikutatnia. Ha a részleges fejlődéselmélet beigazolódna, akkor is Isten tette alkalmassá azt a testet, hogy ember teste legyen. Ezáltal teremtette Isten az embert úgy, hogy hozzá hasonló legyen. Az ember arcába lehelte az élet leheletét, vagyis a saját lelkét.

Amint Isten halhatatlan, úgy az ember lelke is halhatatlan. Azért hasonlít az ember lelke Istenhez, mert értelme és szabad akarata van és, hogy halhatatlan. Az állatok teremtésekor azt mondta Isten: „Legyen…” Amikor az embert teremtette azt mondta: „Alkossunk embert képünkre és hasonlatosságunkra.”

Mindenki tudja, hogy lényeges különbség van az ember és az állat között: az ember tervez, gondolkodik, következtet, rendez, akar, dönt, határoz, lemond, imádkozik, feláldoz valamit stb. Az állat ilyent nem képes tenni.

Számoló, beszélő papagáj csak idomított állat. Csak úgy, mint a „számoló ló” is. De nem gondolkodnak, nem terveznek, nem következtetnek. Minden élő ember (bármilyen fajhoz tartozik is, akármilyen színű is) az ősszülőktől származik. Minden ember a mennyei Atyának, Istennek gyermeke. Ezért mindnyájan testvérek vagyunk.

Pl.: Ha a régi templomok falát lemossák, lekaparják, gyakran találnak a régi vakolat alatt gyönyörű szép freskót, mely ábrázolja Jézust. Az ember lelkén is ott van Istennek a képe, hasonlósága Istenhez.

Az első emberek Ádám és Éva voltak. Adám annyit jelent, mint földből való. Éva annyit jelent, mint az élők anyja. Isten felékesítette őket ajándékával. Ezért lelkük szép, tiszta, ragyogó hófehér volt. Ez az ékesség volt lelkükön a megszentelő kegyelem. Isten gyermekeivé fogadta őket, és megígérte nekik a mennyországot, ha hűségesek lesznek hozzá. Isten nagyon jó volt ősszüleinkhez. Egy gyönyörű helyre, a paradicsomkertbe helyezte Ádámot és Évát. Nagy boldogságban éltek: semmit nem szenvedtek, és sohasem kellett volna nekik meghalniuk.

Kérdések:

Ki teremtette az első embert? – Hogyan teremtette? – Miért hasonlít az ember lelke az Istenhez? – Miben hasonlít az ember lelke az Istenhez? – Mi különbség van ember és állat között? – Kik voltak az első emberek? – Mivel ajándékozta meg Isten ősszüleinket? – Milyen soruk volt ősszüleinknek? – Miért testvére egymásnak minden ember?

8. Ősszüleink bűne és büntetése

Isten azt akarta, hogy az első emberek kiérdemeljék a mennyországot maguknak és minden embernek. Ezért Isten próbára tette őket, és egy parancsot adott az ősszülőknek (Ter 1,3). Isten azt mondotta nekik: A paradicsom minden fájáról ehettek, csak arról az egyről nem, mely a kert közepén van, mert ha arról esztek, meghaltok. Az ördög irigykedett az emberekre, azért kígyóba rejtőzködött, és így jelent meg ott. Az ördög kérdezte Évát: „Miért nem esztek a kert minden fájáról?” – Éva szóba állt vele, és így felelt neki: „Eszünk, csak arról az egy fáról nem eszünk, mely a kert közepén áll, mert Isten azt mondta, ha arról eszünk, meghalunk.” – De az ördög azt mondta: „Dehogyis haltok meg, inkább olyanok lesztek, mint az Isten.” – Éva látta, hogy szép a gyümölcs, ezért szakított és evett belőle, aztán adott Ádámnak is, az is evett a tiltott fának a gyümölcséből. – Ádám és Éva nem fogadtak szót Istennek, hanem az ördögre hallgattak, és ezért nagy bűnt követtek el. Isten szépnek akarta a világot és benne az embert. Amint tiszta éjszakában ragyognak az égen a csillagok, úgy akarta, hogy az ember is világító lámpása legyen a teremtett világnak. Azonban ahogyan a sötét felhők hirtelen eltakarják a csillagokat az égen, olyan lett az ember is a bűn után.

Áteredő bűn. Amikor ősszüleink bűnt követtek el, elvesztették Isten megszentelő kegyelmét, Isten ajándékát. Lelkük már nem volt többé szép fehér és ragyogó. Értelmük elhomályosodott, és akaratuk rosszra hajló lett. Sokat kellett szenvedniük és végül meg is haltak.

Mivel Ádám minden ember feje volt, ezért a próbát minden emberért kellett volna kiállnia. Minden ember számára kellett volna a mennyországot kiérdemelnie. – Azonban ősszüleink bűnt követtek el, így nem érdemelték ki a mennyországot maguknak sem, de egyetlen embernek sem. Minden ember nevében is vétkeztek. Ezért a bűn és a büntetés minden emberre átszáll. Azt a bűnt, mely Adámról és Éváról minden emberre átszáll, áteredő bűnnek nevezzük.

Pl.: Az életben is úgy van, hogy egy iszákos ember egész családja szenved bűne miatt. Vagy ha valaki elherdálja fizetését, ezért egész családja nélkülöz, éhezik. Ezért mondja a Biblia, hogy az ember szíve rosszra hajló. Ezért a rendetlenségre való hajlam már a kisgyermekben is megvan. Mert kívánságai rosszra hajlanak. A rosszkívánság miatt van a világban a bűn és a szenvedések. Az áteredő bűn miatt minden embernek meg kell halnia. A Biblia így mondja ezt (Róm 5,12): „Amint a bűn egy ember által lépett a világba, s a bűn miatt a halál, így a halál minden emberre átterjed, mert mindnyájan bűnbe estek …”

Miért engedte meg Isten a bűnt?

Ha tudta, hogy az ember vétkezik, miért teremtette az embert, miért engedte meg, hogy bűnt kövessen el?

Azért, mert Isten nem akarta, hogy az ember olyan legyen, mint a gyermek játékai pl.: a paprikajancsi, a mackó, a manó, vagy csipkerózsika. Ezeket a játszó gyermek odateszi, ahová akarja és a játék babák ott is maradnak, ahová tette azokat. Isten nem akarta az embert erőszakkal behelyezni a mennyországba. – Isten azt akarta, hogy az ember önként, szabadon álljon melléje, és szívesen tegye meg, amit kíván tőle, és olyan legyen, hogy kiérdemelje a mennyországot. Pl.: iskolában feladják a leckét, de mégis önként akarod, hogy jó jegyet kaphass.

Apukádnak, anyukádnak üzembe kell menni dolgozni, és ők iparkodnak, igyekszenek, mert menni akarnak. Így akarja Isten is, hogy az ember önként szeresse Őt, és ne kényszeredetten.

Isten tud a rosszból is jót alkotni. Tud görbe vonalakkal is egyenesen írni. Így, aki bánja bűneit és megjavul, kedves lesz Isten előtt.

Pl.: Valaki lát egy festőt, amint húzza az ecsetet. Úgy tűnik fel, hogy csak festékfoltok vannak a falon, vagy a vásznon. De aztán meglepődik a néző, hogy milyen szép festmény jött létre.

Így Isten is eléri célját a világon.

A rossz azért van, hogy megjavuljon, vagy hogy jó származzon belőle.

Kérdések:

Mit ír a Biblia ősszüleink bűnbeeséséről? – Miért követtek el ősszüleink bűnt? – Mit vesztettek el Ádám és Éva a bűn miatt? – Milyen sorsuk lett a bűn után? – Mi az áteredő bűn? – Miért engedte meg Isten a bűnt? – Tud-e Isten a rosszból is jót alkotni? – Hogyan éri el Isten célját a bűnök ellenére is?

9. A bűn

Pl.: Egy neves író leírta, hogy lopott életében először, mint kisgyermek. Egyik társa rávette, hogy lopjon egy tojást. Annak árából valami játékot vásárolt. Annyira bántotta, hogy a játékot eldobta. Este nem tudott vacsorázni. Szégyellte magát, azt hitte, mindenki őt nézi, mert lopott. Megmondta neki lelkiismerete, hogy bűnt követett el.

A lelkiismeretünk mondja meg, hogy jót tettünk-e, vagy elkövettük-e a rosszat.

A repülőgép pilótája is állandó összeköttetésben van a repülőtér személyzetével. Tőlük értesül, hogy milyen idő van lent? Vihar, szél, köd van-e? Leszállhat-e gépével? Így a keresztény is állandó összeköttetésben van Istennel a lelkiismerete által.

Akinek jó lelkiismerete van, az nyugodt lehet életben és halálban. A rossz lelkiismeret sok nyugtalanságot okoz.

Pl.: Az Istenfélő Jób nagy betegségében is azt mondta: „Ragaszkodom az igazomhoz, nem tágítok tőle. Nem is vádolt engem a lelkiismeretem egész életemben.” (Jób 27,6) Ellenben a lelkiismeret vádolta Józsefet és testvéreit, akik eladták öccsüket a kereskedőknek. Nagy szenvedésükben így ismerték be bűnüket: „Méltán szenvedjük ezeket, mert vétkeztünk öcsénk ellen.” (Ter 42,21)

Bűnt követ el, aki tudva és akarva nem engedelmeskedik Isten valamelyik parancsolatának.

Nem engedelmeskedik az, aki nem teszi meg, amit Isten parancsol.

Tudva – ősszüleink tudták, hogy nem szabad enniük a tiltott fáról, és mégis ettek.

Akarva – nem kényszerítette őket senki, és mégis ettek.

Pl.: Remete Szent Antal kunyhója előtt megjelent az ördög. Megkérdezte Szent Antalt, hogy miért szidják őt az emberek? „Mert te akarod a bűnt, te csábítasz bűnre …” – felelte Szent Antal. „Én csak azokat viszem bűnbe, akik maguk is akarják, akik nem akarják a bűnt, azokkal nincs semmi hatalmam” – mondta az ördög.

Pl.: Charles Baudelaire költő verseket írt a „Gonosz virágai” címmel. Ezekben dicsérte a bűnt és a bűnösöket. Dicsérte Káint, aki megölte testvérét, Ábelt. Dicsérte az ördögöt, aki bűnre viszi az embert, és szidta az Istent…

Milyen szomorú elfordulása ez a léleknek Istentől!

A bűn elfordulás Istentől. Többféleképpen lehet Istentől elfordulni. Többféleképpen lehet bűnt elkövetni: gondolattal, szóval, cselekedettel és a jónak elmulasztásával. Bűnt követ el, aki elhatározza lélekben, hogy majd megveri társát. De nem tudja megverni, mert társa atyjával együtt jön. Szóval követ el bűnt, aki csúfolódik, vagy csúnya beszédet mond. Cselekedettel pl.: elveszi, megrongálja másét, megveri társát. Vétkezik a jónak elmulasztásával, pl. aki vasár- és ünnepnap nem megy el szentmisére, nem imádkozik, vagy nem tanulja meg a leckéjét stb. Némelyik ember meggondolatlan, és így kerül bűnbe.

Pl.: Egy taxisofőr már a szolgálata vége felé jár. Úgyis vége már, gondolja, bemegy az italboltba, megiszik egy-két pohár bort. Majd hazaviszi a kocsit a helyére – gondolja. Igen ám, de taxit keresnek az utcán, beteget kell vinni gyorsan a kórházba. Sietni kell. Feje nem bírja, szédül, ideges. Jön egy teherautó, karambol. Sebesülés, kivonul a rendőrség, sok ember odamegy, nagy csődület. Jogosítványmegvonás. Börtön és büntetés, mert könnyelmű volt…

Nem egyenlő minden bűn, hanem vannak halálos és bocsánatos bűnök.

Halálos bűnt az követ el, aki Isten fontos parancsának tudva és akarva nem engedelmeskedik. Azért halálos bűn, mert aki elkövette, elvesztette a megszentelő kegyelmet. Az ilyen már nem él Istennek.

Pl.: Későbbi IX. Lajosnak mondta anyja, Szent Blanka: „Tudod fiam, hogy mennyire szeretlek, de inkább lássalak meghalva, mint valamikor megtudjam, hogy halálos bűnt követtél el.” – E fiú nagyon megfogadta édesanyja tanácsát, szent lett belőle.

Bocsánatos bűnt az követ el, aki nem egészen tudva és készakarva nem engedelmeskedik Isten parancsának.

Bocsánatos bűn a lélek betegsége, – gyengesége.

Bocsánatos bűnök veszedelme abban áll, hogy rossz-szokásokba visz.

Pl.: A monda szerint egy óriás lefeküdt az erdőbe a fa alá. Két kis törpe jött, akik őt vékony szálakkal kezdték lekötözni. Az óriás csak mosolygott a törpék kis kezein. De mindig több és több lett a szál, és erősebb a kötés. A fonalakból kötél lett, és azt nem bírta már eltépni az óriás. – Óvakodjál a szándékos bocsánatos bűnnel megbántani a jó Istent.

Pl.: Egy első áldozásra készülő leány levelet írt őrangyalának. „Kedves őrangyalom, szeretnék jobb lenni, mint eddig voltam. Megígérem, hogy ezentúl jobb leszek. Nem leszek lusta a felkelésben. Imádkozom szívesen, szót fogadok…” Amit ígért, azt meg is tartotta. Sokszor kérdezte magát: „Megtartottam-e azt, amit ígértem az őrangyalomnak?” Mindig jobb és jobb lett. Szülei és akik ismerték, dicsérték, hogy mennyire megváltozott, még a tanulása is jobban ment, mint azelőtt. Ezért külön jutalmat is kapott és dicséretet.

Kérdések:

Mit mond meg a lelkiismeretünk? – Ki követ el bűnt? – Hányféleképpen lehet bűnt elkövetni? – Egyenlő-e minden bűn? – Ki követ el halálos bűnt? – Ki követ el bocsánatos bűnt? – Miért kell óvakodni a bocsánatos bűnöktől is?

10. Isten tíz parancsolata

1. Látható rend van a csillagos világmindenségben. Amint láttuk, a bolygók milliárdjai keringenek a számukra meghatározott pályán. Engedelmeskedve a természet törvényeinek. Rend van a növény- és állatvilágban is. Minden a számára meghatározott cél szerint van és cselekszik.

Az embernek is az Istentől megadott törvények szerint kell élnie. Ha ettől eltér, boldogtalan és szerencsétlenné válik. Pl.: Aki nem tartja be a közlekedés szabályait, hanem átmegy az úttesten tilos jelzéskor, nemcsak büntetést érdemel, de azonfelül még baleset érheti, sőt halálát is lelheti. A keresztény ember számára a főparancs így szól: „Szeresd Uradat, Istenedet, teljes szívedből, teljes lelkedből.” Ez az első parancs. A második pedig hasonló ehhez: „Szeresd felebarátodat, mint önmagadat!”

2. Isten tíz parancsolatot írt elő minden embernek, hogy segítsen a jóban megmaradni.

Pl.: Egy gondos és gyermekét szerető atya látja, hogy fia rossz társakkal veszélyben van. Fia társai csavarognak, mások kertjét, holmiját megrongálják, ablakokat betörnek. Látja az atya, hogy fia is velük tart. Nem is tanul már úgy, mint azelőtt. Magához hívja fiát és beszél vele négyszemközt. „Azt akarom, fiam, hogy te rendes férfi légy, ha nagy leszel. Most rossz úton vagy. Én megmutatom neked a jó utat és segítek neked, hogy elérd a szép célt, hogy szorgalmas, dolgos ember lehess. Megmutatod, hogy más leszel azzal, hogy megteszed azt, amit mondok neked.”

A Biblia (Ter 19,20) szerint – Isten magához hívta választott népét, hogy közölje vele akaratát. Mózes a Sinai hegyhez vezeti őket. Isten ott akar szólni népéhez. Mindenki készül, hogy fogadja Isten szavát. Kimossák ruháikat, hogy azok is tiszták legyenek. A harmadik napon Isten megmutatja hatalmát: Mennydörgés hangja, villámlás fénye, sötét felhők a hegyen. Harsonazengés hallatszik fentről. Annyira félt a nép, hogy kérte Mózest, inkább ő szóljon Istenhez, hogy ne kelljen meghalnia. Így írja le a Biblia:

„Az egész Sinai hegy pedig füstölgött, – mert az Úr tűzben szállott le rá, – és szállt belőle a tűz felfelé, mint az olvasztó kemencéből, úgy, hogy rettenetes volt az egész hegy. És a harsonazengés mindinkább növekedett és egyre erősebben szólt: Mózes beszélt, az Isten válaszolt neki.” Isten meghirdette az Ő akaratát: a tíz parancsolatot.

3. Isten tíz parancsolata a következő:

1. Én vagyok a te Urad, Istened: Uradat, Istenedet imádjad, és csak neki szolgálj.

2. Isten nevét hiába ne vegyed.

3. Megemlékezzél arról, hogy az Úr napját megszenteljed.

4. Atyádat és anyádat tiszteljed.

5. Ne ölj!

6. Ne paráználkodjál.

7. Ne lopj.

8. Hamis tanúságot ne szólj felebarátod ellen.

9. Felebarátod feleségét ne kívánjad.

10. Se házát, se mezejét, se másféle jószágát ne kívánjad. Amen.

Aztán Isten szövetséget kötött népével. A nép áldozatot mutatott be Istennek. Az oltárt és a népet a papok meghintették az áldozatok vérével. – Mózes meg felment a hegyre, és Isten felírta parancsait két kőtáblára, hogy senki azokat el ne felejtse. A tíz parancsolat mindig érvényes és mindenkire kötelező azt megtartani.

Isten a tíz parancsolattal a következőket kívánja tőled:

1. Imádkozzál, – jól imádkozzál, reggel, délben, este, evés előtt és evés után – a templomban, és amikor az ördög rosszra csábít. – Légy őszintén vallásos! – Hitedet ne szégyelljed és soha meg ne tagadjad. – Ne légy babonás!

2. Ne mondd ki hiába, ne káromold, ne mondd ki csúnyán Isten, Jézus, a szentségek, Szűz Mária és más szent neveit, ne esküdözz.

3. Vasárnap és ünnepnap menj a szentmisére, szentmiséről ne késsél el, szentmisén ne légy rossz. – Kötelességedet lelkiismeretesen teljesítsed!

4. Szüleidét és helyetteseiket tiszteljed és szeressed, segíts nekik és engedelmeskedj, ne feleselj, ne légy dacos.

5. Ne veszekedj, ne verekedj, – ne csúfolj senkit, másnak ne okozz lelki vagy testi kárt. – Ne adj rossz példát másnak.

6. Szemérmetlent ne gondolj, ne hallgass, ne nézz, ne beszélj, ne firkálj, ne játsszál, ne cselekedj se magaddal, se mással. – Fiúkkal (lányokkal) szemben illedelmesen viselkedjél!

7. Ne lopj, másnak ne okozz anyagi kárt. – Ne csalj!

8. Ne hazudj, – ne beszéld ki más bűnét, – ne fogj másra rosszat, – ne árulkodjál.

9. és 10. Ne kívánd el a másét. – A rendetlen, bűnös, érzéki kívánságot győzd le!

11. Isten első parancsolata

Isten első parancsolata azt parancsolja, hogy vallásosak legyünk. Vallásosak akkor vagyunk, ha Istent elismerjük legfőbb urunknak, akit imádunk, szeretünk, hogy ezáltal üdvözöljünk, vagyis a mennyországba jussunk. – Vallásosság jele az imádság, mert amikor imádkozunk, Istennel beszélünk. Amint pl. egy gyermek szívesen beszélget atyjával telefonon, aki távol van. Az imádság ilyen aranytelefon, melyen át beszélünk Istennel.

Isten első parancsa azt kívánja, hogy: Imádkozzál, – jól imádkozzál, – reggel, délben, este, – evés előtt, evés után, – a templomban és mikor az ördög rosszra csábít.

Amikor imádkozunk, odafigyelünk arra, amit mondunk. Külsőleg is fegyelmezettek vagyunk, összetett kézzel térdelve, vagy állva imádkozunk. Ha beteg vagy, imádkozhatsz fekve is. Ha lefekvés előtt már elmondtad esti imádat, utána nem baj, ha elalszol imádság közben.

Az is imádság, ha valaki Isten nevében kezdi és végzi a tanulását, és munkáját. Fontos, hogy a jó szándékot indítsd fel, mielőtt hozzá látsz tanulni, dolgozni. Így bármit is cselekszel, azt Isten dicsőségére teszed. Amit ilyen szándékkal cselekszel, az Isten-szolgálat. Így minden napod Isten-szolgálat lehet.

Pl.: Johann Sebastian Bach, a nagy zeneszerző, ezt írta kottalapjainak szélére: „Soli Deo gloria”, – egyedül Istennek legyen dicsőség.

Egyedül Istent imádjuk, a szenteket nem imádjuk, hanem csak tiszteljük, és segítségüket kérjük. Különösen Jézus Anyját, a Boldogságos Szűz Máriát tiszteljük, mert Mária Isten anyja.

Kérdések:

Mit kíván tőled Isten első parancsolata? – Mikor vagy vallásos? Kivel beszélgetsz, amikor imádkozol? – Mit jelent összeszedetten, figyelmesen imádkozni? – Mikor lesz imádság a tanulás és a munka? – Imádjuk-e a szenteket?

12. Isten második parancsolata

Az Isten Ószövetségi népe nem merte kimondani Isten szent nevét. Helyette azt mondták: Adonai = a Fölséges, az Úr.

Pl.: Egy rákos beteget megkérdezett az orvos operáció előtt, mit akar kimondani utoljára. Közölte vele, hogy nyelvét megoperálják, és többé már nem tud majd beszélni. A beteg felült és ezt mondta: „Dicsértessék a Jézus Krisztus!”

Tisztelettel, szépen mondd ki Isten, Jézus, Szűz Mária, a szentségek és más szentek neveit.

Ne káromold, ne mondd ki hiába, ne mondd ki csúnyán Isten, Jézus, Szűz Mária, a szentségek és a szentek neveit.

Ne esküdözzél, – fogadalmadat tartsd meg.

Halálos bűnt követ el, aki szükség nélkül, hiába veszi, csúnyán mondja ki, gyalázza, káromolja a szent neveket, aki esküszik, fogadalmát nem tartja meg.

Hívd segítségül fohászokban: Édes jó Istenem, Jézuskám, Szűz Anyám, légy velem, ne hagyj el.

Nagy bűnt követ el az, aki káromolja Isten nevét. Nem bűn, sőt, hasznos imádság ezt mondani: „Istenem, segíts!” Nagy bűn szidni a Szűzanyát, – halálos bűn. De nem bűn, sőt hasznos fohász mondani pl. baj esetén: „Jézus, Mária segíts!” Halálos bűn gúnyolódva kimondani a szentségek vagy a szentek neveit, de jó kimondani pl. „Szent József könyörögj értem.”

Esküdni annyit jelent, mint segítségül hívni Istent, hogy igazat mondunk. Bűn esküdözni, pl. „Bizony Isten”, – de ha szükséges, szabad esküdni valamely igaz dolog állításához: „Isten engem úgy segítsen.”

Fogadalmat az tesz, aki halálos bűn terhe mellett ígér meg valamit Istennek, pl. hogy szerdán sem eszik húsfélét. Fogadalmat csak a lelkiatya engedélyével szabad tenni.

Pl. Luther megfogadta, amikor egy villám csapott le melléje, hogy szerzetes lesz. Pedig a félelem miatt nem lett volna szabad neki fogadalmat tenni.

Kérdések:

Mit tilt Isten a második paranccsal? – Szabad-e esküdözni? – Mikor szabad fogadalmat tenni? – Szabad-e fohászimákat mondani? – Milyen fohászimákat tudsz kívülről?

13. Isten harmadik parancsolata

Az Ószövetségben a szombat volt az ünnepnap. Mi keresztények a vasárnapot ünnepeljük, Jézus feltámadásának a napját. A vasárnapot ünnepelték már a régi keresztények is, akik reggel összejöttek a „kenyértörésre” vagyis a szentmisére. Vétkeznek tehát azok, akik a szombatot akarják most is megtartani (pl. szombatosok, jehovisták stb.). A vasárnap a család ünnepe és ünnepe Isten népének, a keresztényeknek. Isten is együtt akarja látni azokat, akik Őt szeretik, az Ő házában, a templomban. Vasárnap és ünnepnap együtt vagyunk a jó Istennel a szentmisén.

Vasárnap és ünnepnap menj el a szentmisére, szentmiséről ne késsél el, a szentmisén ne légy rossz.

Aki 7 éves elmúlt, köteles részt venni szentmisén. Nem köteles részt venni az, aki beteg, vagy súlyos beteget ápol, messze lakik a templomtól, vagy aki a halaszthatatlan munkát nem hagyhatja el pl. gyárban, üzemben dolgoznia kell. Sürgős társadalmi munkát kell végeznie (pl.: árvíz, tűzvész, szerencsétlenség idején). Vagy otthon sürgős és szükséges munkát végez.

Aki előre tudja, hogy nem tud elmenni vasárnap szentmisére, az szombat este vegyen részt a szentmisén. Aki nem bírt elmenni a vasárnapi szentmisére, az vegyen részt egyik hétköznapi szentmisén. Szentmisén figyelj, nézz az oltárra, imádkozzál a pappal együtt, tanulj szépen énekelni.

Még úgy is meg kell ünnepelnünk a vasár- és ünnepnapot, hogy szolgai munkát nem végzünk, és másokkal nem végeztetünk. Szomorú dolog, ha egy keresztény katolikus ember vasárnap fel sem öltözik. Nem veszi semmibe az ünnepnapot, – de elmegy a kocsmába, hogy leigya magát, és otthon veszekedik családjával. Az ilyen nagyon megkárosítja családját, és súlyos bűnt követ el nemcsak a mise mulasztása miatt, hanem, mert a szent napon veszekedett és feldúlta övéinek békéjét.

A katolikus keresztény minden napja Istené. Ezért meg kell szentelnünk a hétköznapokat is.

A hétköznapokat is imádsággal kezdjük. Legjobb elmondani XXIII. János pápa reggeli felajánlását: „Uram a mai nap minden munkáját Teneked ajánlom.” (egy Miatyánk, egy Üdvözlégy, egy Hiszekegy a pápa szándékára; teljes búcsúval jár.) Napközben többször arra gondolunk, hogy mindent Isten dicsőségére, iránta való szeretetből cselekszünk. Szívesen végezzük tanulásunkat az iskolában és otthon. Pontosan és lelkiismeretesen teljesítjük kötelességünket a munkahelyen (üzemben, gyárban, irodában stb.).

Pl.: Egy ferences testvér haldoklott. Egyszer csak így szólt a körülállókhoz: „Adjátok ide a mennyország kulcsát.” Azok körülnéztek, és kérdezték, mit adjanak oda. A testvér intett, hogy adják oda neki varrótűjét. Megkeresték, és odaadták neki. Ekkor így szólt: „Nekem ez a tű a mennyország kulcsa, mert mint a kolostor szabója, ezzel varrtam, ezzel dolgoztam.” És a testvér imádsággal, boldog mosollyal arcán, a tűvel a kezében, halt meg.

Neki valóban minden napja Isten szolgálata volt.

Kérdések:

Mit parancsol Isten a harmadik parancsolattal? – Ki köteles vasárnap szentmisén részt venni? – Ki mentesül e kötelezettség alól? – Mit tegyen, aki tudja, hogy nem tud elmenni vasárnap misére? – Mit kell tenni a szentmisén? – Szabad-e vasár- és ünnepnap munkát végezni? – Hogyan szenteljük meg a hétköznapot? – Hogyan teljesítsük kötelességeinket? – Mi most a te kötelességed?

14. Isten negyedik parancsolata

A Szentírásból tudjuk, hogy a gonosz Heródes király meg akarta öletni a kis Jézust. De a mennyei Atya figyelmeztette Szent Józsefet álmában, egy angyal által, hogy keljen fel gyorsan, meneküljön, vigye magával a kis Jézust és Édesanyját, Szűz Máriát, Egyiptomba. Mikor a gonosz Heródes meghalt, Szent József Názáretbe vitte Jézust és Szűz Máriát. Ott Jézus harminc éven át élt egyszerűségben és munkában, és mindig „engedelmeskedett nekik.” Tehát az Istengyermek engedelmeskedett az embereknek, Szűz Máriának és Szent Józsefnek.

Mit parancsol Isten a IV. parancsolattal?

Szüleidet, nevelőidet tiszteljed és szeressed, segíts nekik és engedelmeskedjél. – Ne feleselj, ne légy dacos.

Kiket kell tisztelned és szeretned? – Szüleidet, – akiktől Isten után minden jót kapsz.

Nagy bűn, ha a gyerek hálátlan, engedetlen, dacos, durva szüleivel szemben. Nagy bűn az is, ha szemtelen valaki szüleivel szemben. Jobb egyetlen szál virágot adni az élő szülőnek, mint akár egy kocsi koszorút kivinni a sírjára. Szomorú dolog az is, hogy hat gyereket el tud tartani egy szülő, de hat gyerek nem tud eltartani egy szülőt.

Tiszteljed, szeressed nagyszüleidet, testvéreidet és rokonaidat is.

Valaki a nagybátyjával nagyon kedves volt, azt remélte, hogy házat örököl tőle, de amikor megtudta, hogy másra hagyta, nagyon goromba lett hozzá. Szidta, éheztette őt, hogy mielőbb meghaljon.

Tiszteljed, szeressed az öregeket is!

Pl.: Jancsi apja részeges volt. Egyszer széttépte a hittankönyvet is. Jancsi barátja elmondta ezt, és hozzátette, hogy Jancsi apja milyen rossz ember. Délután találkoztak Jancsi és ez a barátja. Akkor Jancsi így szólt hozzá: „Te azt mondtad, hogy az én apukám rossz ember. Hát az én apukám jó ember, tudod?” Meghallotta ezt Jancsi apja, aki éppen a kapu mögött volt. Könny is kicsordult a szeméből, amikor hallotta, hogy a fia mondja róla: Az én apukám nem rossz ember, hanem jó ember. – Ezért attól kezdve tényleg jó ember lett belőle. Nem ivott, nem kocsmázott többé …”

Tiszteljük egyházi és világi elöljáróinkat:

Egyházi elöljáróink: a Pápa, a püspök, a plébános, a lelkipásztorok, akik lelkünket gondozzák.

Világi elöljáróink: akik a haza élén vannak, akik elöljárók a Tanácsnál, – akik a földi életünkről gondoskodnak.

A Biblia mondja: „Nincs hatalom, csakis Istentől.” Légy hű gyermeke Istennek, követője Jézusnak és szeresd a Hazát.

„A nagy világon e kívül nincsen számodra hely,

Áldjon vagy verjen sors keze,

Itt élned, és meghalnod kell!”

Kérdések:

Mit parancsol Isten a negyedik parancsolattal? – Szüleinken kívül kiket kell tisztelnünk? – Hogyan mutatod meg, hogy szereted szüleidet? – Hogyan segíthetsz embertársaidnak? – Egyházi és világi elöljáróinkat miért kell tisztelnünk? – Magyar hazánkat hogyan szereted?

15. Isten ötödik parancsolata

Jézus egyszer a következő példabeszédet mondta:

Egy ember ment Jeruzsálemből Jerikó felé. Útközben rablók támadták meg. Kirabolták, összeverték és félholtan otthagyták az út szélén. Arra jöttek többen, de tovább mentek. Akkor jött egy szamaritánus, aki meglátta, kimosta sebeit és bekötözte. Bevitte egy szállodába, hogy ott ápolják. Mindjárt fizetett is a beteg után. Megmondta a szállodában azt is, hogy ha többe kerülne, azt is kifizeti, ha visszafele jön. – Jézus nagyon megdicsérte az irgalmas szamaritánust, aki egy idegennel is ilyen jót tett.

Mit parancsol Isten az V. parancsolattal?

Ne ölj, – ne veszekedjél, – ne verekedjél, – ne csúfolj senkit.

Se magadnak, se másnak ne okozz lelki vagy testi kárt!

Isten V. parancsolata ellen az vétkezik, aki

1. Saját életét szükség nélkül veszedelemnek teszi ki.

2. Az öngyilkos.

3. Aki mással veszekszik, verekszik, aki mást megszomorít.

4. Aki csúfolódik.

5. Másnak testi kárt okoz.

6. Aki mást bűnre csábít.

7. Aki mást megöl.

Vétkezik tehát Isten V. parancsolata ellen aki:

1. Nem vigyáz egészségére, – nem öltözik fel rendesen, ha hideg van. Életét szükség nélkül veszedelemnek teszi ki. Pl. Nem vigyáz átkelésnél az utcán, vakmerő a felszállásnál a villamosra, járművekre. Szabad azonban életét kockára tennie, sőt kell is: a hazát védő katonának, – vagy honpolgárnak, papnak a híveiért, orvosnak a betegeiért, – tudósnak a kutatásért, – édesanyának a gyermekéért, – államférfinak a haladásért.

2. Öngyilkosság azért nagy bűn, mert az öngyilkos rendszerint már nem tudja jóvátenni bűnét. Az Egyház öngyilkost csak akkor temetheti el, ha az orvos hivatalos bizonyítvánnyal igazolja, hogy az öngyilkos tettét pillanatnyi elmezavarában követte el.

3. Vétkezik az, aki mással verekszik, veszekszik, mást megszomorít, mást kicsúfol, kigúnyol.

4. Másnak testi kárt okoz, aki pl. nem vigyáz a járművével, mást elüt. Köteles az okozott kárt is jóvátenni. Pl. megfizetni az orvosi, kórházi költségeket, stb. Nagy bűn pl., baleset miatt a sérültet otthagyni az úton, segítség nélkül.

5. Aki mást megöl. A gyilkosság égbekiáltó bűn. A háború a népek gyilkolása. Az atomháború az emberiség pusztítása lenne. A II. világháborúban 50 millió ember halt meg, atomháborúban sok 100 millió ember pusztulna el.

6. Aki mást bűnre visz, bűnre csábít, vagyis megbotránkoztat. „Jaj, a botránkoztatónak” – mondja az Úr Jézus. Aki mást bűnre csábított, köteles azt jóvátenni azáltal, hogy az illetőt a jó útra vissza vezeti, érte imádkozik, hogy a bűnét elhagyja.

Mindnyájan Isten gyermekei vagyunk. Legyen szeretet otthon a családban, – de legyen szeretet minden emberrel szemben, és akkor béke lesz a földön. Amint az angyalok énekeltek Jézus születésekor: Békesség a földön a jóakaratú embereknek!

Tegyünk jót, amíg időnk van itt a földön embertársainkkal.

Pl.: Magyarországi Szent Erzsébet különös szeretettel ápolta a bélpoklos, leprás betegeket. Ezek a szerencsétlenek 20–30 év alatt elevenen rothadtak el. Egyszer nagycsütörtökön az egész környék leprásait Wartburg várába, otthonába vitte. Kimosogatta, bekötözte, gyógyította sebeiket Jézus szeretetéért. Azt mondta ilyenkor: „Jézusom, Érted.”

Jézus szeretete minket is arra indít, hogy segítsünk embertársainkon. Tegyünk jót másokkal. Igen fontos a betegeket meglátogatni, őket gondozni. Amit felebarátodnak teszel, azt Jézusnak cselekszed.

Kérdések:

Mit parancsol Isten az ötödik parancsolattal? – Ki vétkezik Isten ötödik parancsolata ellen? – Miért kell vigyázni testi épségedre? – Másnak testi épségére kell-e vigyáznod? – Miért nagy bűn az öngyilkosság? – Eltemethető-e az öngyilkos? – Ki okoz másnak lelki kárt? – Mit kell tennie, aki felebarátjának lelki vagy testi kárt okozott? – Miért bűn a háború? – Hogyan teszel jót embertársaiddal?

16. Isten hatodik parancsolata

Pl.: A Biblia (Ter 19) leírja, hogy milyen erkölcstelenek voltak Szodoma és Gomora városai. Szemérmetlenek voltak és paráználkodtak. Ezért Isten elpusztította lakosait kénköves tűzzel. A pusztulás után olyan füst szállott az ég felé, mint az olvasztó-kemence füstje. Isten így büntette meg őket, mert szemérmetlenek voltak.

Amikor Ádám és Éva elkövették a bűnt, észrevették, hogy mezítelenek, ezért fügefaleveleket aggattak egybe és kötényeket csináltak maguknak. A romlatlan fiúban és leányban van szégyenérzet.

Tudjuk, hogy nemcsak azért kell ruhát hordani, hogy ne fázzunk, hanem, hogy testünket – legalábbis részben – mindig eltakarjuk.

Pl.: Szép példája ennek a szemérmességnek az őskeresztény vértanú, Szent Perpetua. 22 éves asszony volt, aki kis fiát szoptatta. Akkor a pogányok nagyon üldözték a keresztényeket. Elég volt, ha valakire rábizonyult, hogy keresztény, azt börtönbe zárták, megkínozták és szörnyű kínok között kivégezték, így börtönbe zárták Szent Perpetuát is. Nemsokára elérkezett a kínzás ideje. A cirkuszban egy megvadított tehénre kötözték, mely őt ledobta, szarvával megsebesítette és megtépte ruháját is. Akkor Perpetua nem törődve a fájdalmával, megigazította ruháját, hogy eltakarja magát. Inkább gondolt arra, hogy szemérmes legyen, mint nagy fájdalmára. – Óriási hatást gyakorolt ezzel Perpetua a cirkusz közönségére, mely látta, milyen a keresztény szemérmesség. Ilyen hős maradt Perpetua egészen a vértanúságáig, míg lefejezték.

Isten ajándéka az egész ember, a test és a lélek. Kell, hogy testünk is engedelmeskedjék Istennek, nemcsak a lelkünk. Úr Jézus azt mondotta: „Boldogok a tisztaszívűek, mert ők meglátják az Istent.” – Isten a VI. parancsolattal azt akarja, hogy tiszták legyenek a fiúk és lányok és egymással hűséges szeretetben éljenek a házastársak. A VI. parancsolattal azt parancsolja Isten, hogy:

Szemérmetlent ne gondolj, – ne nézz, ne hallgass, – ne beszélj, ne firkálj, – ne játsszál ilyent, ilyet ne cselekedjél se magaddal, se mással.

Isten VI. parancsolata ellen vétkezik tehát az, aki szándékosan szemérmetlent gondol, néz, olvas, ilyet szívesen meghallgat, – beszél, – firkál, – cselekszik, egyedül vagy mással.

Légy szemérmes mindig és mindenütt: a fürdőben, az illemhelyen, a strandon is. Isten mindig lát. Ne társalogj rossz társakkal, akik csúnyán, szemérmetlenül, illetlenül beszélnek, káromkodnak.

Ne olvasgass olyan könyvet, írást, mely illetlenségekről ír.

Légy udvarias, lovagias, illedelmes a lányokkal szemben. – Mint leány, légy kedves, de tartózkodó a fiúkkal szemben. Csak azt a leányt illeti meg a mennyasszonyi szép, fehér ruha, és a koszorú a fátyollal, aki tisztán áll az esküvői oltár elé, mint egy hófehér liliom. Pl. Goretti Mária inkább meghalt, minthogy elveszítse a szűzi tisztaságát. A csábító fiú agyonszúrta őt 14 késszúrással. Mielőtt meghalt, megbocsátott a gyilkosnak. 1950. június 24-én avatta szentté a Szentatya óriási tömeg jelenlétében a Római Szt. Péter bazilikában.

A tisztaságod érdekében tanulj meg lemondani olyan dolgokról is, melyek megengedettek. Pl.: ételben, italban, szórakozásban néha lemondás. Mozi, televízió nézésben is légy önmegtagadó. Akkor majd tudsz erős lenni a kísértésekben. Tiszteld és szeresd nagyon a Szűzanyát, aki a tisztaságos Szent Szűz.

A házastársak kötelessége egymást egész életen át hűségesen szeretni, és gyermekeiket vallásosan nevelni. Aki a házasság szentsége ellen vétkezik, nagy bűnt követ el. Az ilyen széttöri (lelkében) a házassági hűség gyűrűjét, és saját boldogságát veszti el, és gyakran a mennyországot is.

Kérdések:

Miért pusztította el Isten Szodoma és Gomora városait? – Akarja-e Isten, hogy szemérmesek legyünk? – Szent Perpetua mire adott példát? – Mit tilt Isten a hatodik paranccsal? – Hogyan kell viselkedned, ha egyedül, vagy másokkal vagy? – Milyen a rendes fiú? – Milyen legyen a leány viselkedése? – Mit kell tenned, hogy tiszta életű lehess?

17. Isten hetedik parancsolata

Mit parancsol Isten a VII. parancsolattal? Isten a VII. parancsolattal azt parancsolja, hogy a ránk bízott anyagi javakat becsüljük meg. Azok csak eszközök. Ha azokat helyesen és okosan használjuk, eljutunk az örök életbe.

Jézus hegyi beszédében azt tanította, hogy „ahol a kincsed, ott a szíved is” (Mt 6,21) Azt is mondta Jézus, hogy „Boldogok a lelkiszegények”, vagyis azok, akik nem ragaszkodnak rendületlenül e világi javakhoz. Lelki szegény az, aki le tud mondani arról, amije van, – Jézus azt is mondta, hogy „Könnyebb a tevének átjutnia a tű fokán, mint a gazdagnak bejutni a mennyországba”. (Mt 19,24) A teve a legnagyobb állat, a tű foka a legkisebb nyílás.

Pl.: Magyarországi Szent Erzsébet az akkori szociális viszonyok között megtanult lemondani arról, amije volt – a rászorulók javára. Saját köpenyét is odaadta a didergőnek téli időben. Naponta rengeteg jót tett a szegényekkel. Amikor férje halála után, annak rokonai kiűzték a wartburgi várból, ő is egy szegény istállóban tölthette el a karácsonyi szent éjszakát. Ekkor „Te Deum”-ot zengett, hogy hasonló lehet a szegény Jézushoz …

Légy igazságos mindenkivel szemben, add meg, amivel tartozol, és tegyél jót felebarátaiddal.

Isten a VII. parancsolattal azt parancsolja, hogy: Ne lopj, másnak ne okozz anyagi kárt! Lopással vétkezik: aki elveszi a másét, akár otthon, vagy az üzemből, a gyárból, raktárból. – Bűnt követ el, aki csal. Pl.: rosszul számol el, a megmaradt pénzt nem adja vissza, aki pl.: élelmiszert hamisít, vagy nyugtákat, számlákat. Ne lopj, – ne vedd el a másét. Ne tűrd el a lopást sem otthon, de üzemben, a gyárban, az iskolában sem.

Pl.: Bűn az is, ha ketten lopnak, a harmadik „falaz”. – Valaki látja, hogy lopnak a kertben, de nyugodtan elnézi azt. Valaki látja, hogy viszik ki az üzemből a dolgokat, de nem szól semmit. Ez az idegen bűn. Talált holmit megtartja, vissza nem adja. Kárt okozott másnak, és azt nem téríti meg. Aki lopott, köteles az okozott kárt jóvátenni.

Ne lopj pénzt se; ha kell neked, kérj szüleidtől! Talált tárgyat add oda annak, akié, ha nem tudod, hogy kié, akkor add be a rendőrségre. Kérjed a Szentírás szavaival az Istentől:

„Ne adj nekem se nyomort, se gazdagságot, csak annyit adj nekem, amennyi elegendő.” (Péld 30,8)

Kérdések:

Miért adja Isten az anyagi javakat? – Hogyan kell azokat felhasználni? – Mire adott szép példát Szent Erzsébet? – Mit tilt Isten a hetedik paranccsal? – Mit kell tennie annak, aki másét elvette? – Mit kell tenni a talált tárggyal?

18. Isten nyolcadik parancsolata

Pl.: Egy fiú megfaragta apja bicskájával a kert legszebb fáját. Apja kérdezte: Ki faragta meg ezt a szép gyümölcsfát? A fiú megmondta: én voltam, édesapám! Édesapja azt mondta neki: Fiam, többet ér nekem, hogy te igazmondó vagy, mint az egész cseresznyefa. Ez a fiú nem hazudott.

Isten a VIII. parancsolattal azt parancsolja, hogy

Ne hazudjál, – ne mondd el a más bűnét, – ne fogj másra rosszat, ne árulkodjál.

Hazugsággal az vétkezik, aki nem mond igazat, hogy mást tévedésbe ejtsen. – Hazudik az is, aki hízelgő, mert belül mást gondol, mint amit mond. – Hazudik a képmutató, aki másnak mutatja magát az emberek előtt, mint amilyen belül. – Hazug ember olyan, mint a piszkos üveg, a legtisztább víz is mocskos benne.

Az igazi ember olyan, mint a tiszta üveg, átlátszó, tiszta benne minden. Megbízható, igazságszerető.

Megszólás bűnével az vétkezik, aki más bűnét szükség nélkül kibeszéli. Ha valaki halálos bűnét mondta el másnak, akkor könnyen lehet, hogy halálos bűnt követett el. Ha valaki más kis bűnét beszélte ki, akkor bocsánatos bűnt követett el.

Pl.: Szent Ágoston asztala felett ki volt írva ez: „Ebben a házban tilos másról rosszat mondani!”

Rágalmazással az vétkezik, aki olyat fog másra, ami nem igaz.

Pl.: azt mondja rá, hogy nem tudott felelni az órán, pedig tudott. Azt mondja társára, hogy lopott, pedig nem igaz. Vigyázz a nyelvedre, hogy helyesen beszélj.

Aki másnak a becsületében kárt tett, rágalmazás által, köteles azt jóvátenni, a rágalmazást visszavonni. Amíg az okozott kárt jóvá nem teszi, nem nyerhet bocsánatot Istentől.

Kérdések:

Mit parancsol Isten a nyolcadik, parancsolatával? – Miért bűn a hízelgés? – A képmutatás bűn-e? – Milyen a hazug ember? – Ki vétkezik megszólással? – Mi a rágalmazás? – Mit kell annak tennie, aki mást megrágalmazott? – Mikor nyerhet Istentől bocsánatot a rágalmazó?

19. Isten kilencedik és tizedik parancsolata

Isten megparancsolta, hogy „Ne kívánd a másét!” Isten tiltja a gonosz kívánságokat és a kapzsi vágyakat.[1] Ne legyenek rossz kívánságaid, melyek megrabolnak Isten szeretetétől. Ne kívánjad más játékát, könyvét, ruháját, házát, ami drága neki. Ne kívánjad akkor sem, ha nagy leszel. A hírvágy sokat ártott az embereknek már egyénileg és a történelemben is. Új élet kezdődött akkor, amikor tudtak az emberek lemondani egymás javára.

Pl.: Szent Benedek teljes szegénységet vállalt, mint remete, felvirágzott az áldozatkészség az Egyházban.

Assisi Szent Ferenc a teljes szegénységet élte egész életében. Szegényen is halt meg. Példájával figyelmeztette a jómódúakat, hogy törődjenek embertársaik sorsával.

Ma az emberiség fele soha sem lakik jól. Éhesen ébred és éhesen fekszik le. Sok millió ember az utcán lakik, ott alszik. 400 millió ember soha nem lát orvost. 800 millió nem jut a neki szükséges orvossághoz, egész életében.

Mulandó minden a földön, pénz, vagyon, hírnév.

Pl.: Az egyik olimpiai győztest (Helsinkiben, 1952) a New York-i felhőkarcolók negyedében megszólította egy koldus. Adományt kért tőle. A kéregető nagyon szánalmasan volt öltözve, és látszott rajta, hogy nélkülöz. Ez a koldus Jim Thorpe volt, aki az 1912. évi stockholmi olimpián szintén aranyérmet nyert. Azt mondta neki 1912-ben a svéd király, amikor feltűzte az aranyérmet: „Ön a világ legnagyobb atlétája, ön az atléták királya.” – Nemsokára meghalt Jim Thorpe, és senki nem kísérte ki a sírjához. – Szerencse és üveg gyorsan törnek és elmúlnak!

Kérdések:

Mit parancsol Isten a kilencedik és tizedik parancsolattal? – Miért tiltja Isten a kapzsiságot? – Vannak-e ma is éhező, nélkülöző emberek? – Mit kell tennie annak, akinek fölöslegesen többje van, mint a másiknak? – Boldogíthat-e gazdagság, pénz kincs vagy a hírnév? – Miért nem?

20. Isten Megváltót ígért az embereknek

Az emberek a bűn miatt soha sem juthattak volna a mennyországba. De Isten nagyon jó volt az emberekhez. Megváltót ígért, aki az embereket a bűntől és a pokoltól megváltja és üdvözíti. Az ember nem tudott volna soha bűnéből megszabadulni. Éppúgy, mint aki mély árokba esett, nem tudja magát kihúzni onnan saját hajánál fogva, így az ember a maga erejéből soha sem juthatott volna a mennyországba.

A Biblia elmondja, hogyan ígérte meg Isten a Megváltó Jézust (Ter 3). Ádám és Éva a bűn után nagyon szégyellték magukat, és elbújtak a fák közé, hogy Isten ne lássa őket. De Isten látta őket, mert Isten mindent lát és tud. Isten kérdezte Ádámot: „Miért ettetek a tiltott fa gyümölcséből? Ádám azt mondta, hogy Éva adott neki. Isten Évát is megkérdezte: „Miért cselekedted ezt?” Éva meg így védekezett: „Az ördög becsapott engem, azért ettem.” Isten akkor azt mondta, hogy ellenségeskedést tesz az ördög és az asszony között. Megígérte, hogy Éva egyik utódja majd legyőzi az ördögöt. E szavakkal megígérte Isten, hogy majd elküldi a Megváltót. A Megváltó Édesanyja, a Boldogságos Szűz Mária az az asszony, aki egészen bűntelen, és ezért rajta semmi hatalma nincs az ördögnek.

Isten kivételképpen megmentette Jézus édesanyját, Szűz Máriát az eredeti bűntől, és minden más bűntől. Így a Megváltó Anyja Szent és Szeplőtelen. „Egészen szép vagy óh Mária” „És az eredeti bűnnek foltja nincs tebenned,” énekli az Egyház.

Pl.: Alpokban több napon át esett a porszemű hó. Egyszer csak hirtelen megindult a hó lavina a magas hegyekből. Egyik falut teljesen betemette. Megindultak a mentési munkálatok. Egyik ház teljesen a hóförgeteg alatt volt. A családapa akkor jött éppen haza a szomszéd községből. Vajon élnek-e gyermekei, él-e a felesége? Tovább ásnak, a torlaszok nagy akadályt jelentenek. Végül is sikerül a mentés. A legalsó szobában asztalnál ült az édesanya gyermekeivel, ebédeltek. Azt mondták, nagy sötétség lett, ők kopogtak, de nem hallotta senki. Várták, hogy majd világos lesz újra … Nem tudtak magukon segíteni.

Így nem tudott segíteni magán az ember a bűn után. Isten jött érte. Isten lett emberré.

Isten emberei, a próféták sok évszázaddal előbb megjövendölték, hogy eljön a Megváltó, az Üdvözítő. A Megváltó eljövetelére több ezer évig kellett várni. Ennek emléke az Ádvent, – nekünk most készület a Karácsonyra. Ádventben reggel korán ádventi, hajnali (rorate) szentmisék vannak. Így várjuk a Megváltó eljövetelének ünnepét, a Karácsonyt.

Kérdések:

Mikor ígérte meg Isten a Megváltót? – Ki a Megváltó Üdvözítő? – Ki a Megváltó édesanyja? – Hogyan győzte le Szűz Mária az ördögöt? – Mit jelent az, hogy Szűz Mária Szeplőtelen? – Minek emléke az Advent? – Mire készülünk az Adventben? – Te hogyan készülsz a Karácsonyra?

21. Angyali üdvözlet

Szűz Mária egyedül imádkozott szüleinek názáreti kis házában, amikor Isten elküldötte hozzá Gábor főangyalt. Az angyal így köszöntötte: „Üdvözlégy malaszttal teljes, az Úr van teveled, áldott vagy te az asszonyok között és áldott a te méhednek gyümölcse.” Szűz Mária megijedt, de az angyal így szólt hozzá: „Ne félj Mária, téged választott ki Isten, hogy Jézusnak, a Megváltónak édesanyja légy.” Az angyal azt is megmondta Szűz Máriának, hogy a Szentlélek ereje által lesz Jézus Édesanyja. Erre Mária engedelmeskedett Istennek, és így szólt: „Én az Isten szolgálója vagyok, legyen velem úgy, ahogyan mondtad.” Imádkozd az Üdvözlégyet:

Üdvözlégy Mária, malaszttal teljes

Az Úr van teveled, áldott vagy te

Az asszonyok között és áldott a te

Méhednek gyümölcse Jézus. Asszonyunk

Szűz Mária, Istennek szent Anyja

Imádkozzál érettünk bűnösökért, most

És halálunk óráján. Amen.

Jézus anyja a Boldogságos Szűz Mária, aki Isten kiválasztott szépséges lilioma: Mária a szeplőtelen Szűzanya. Jézusnak, az Ő Szent Fiának Isten az Atyja, és Szent József csak nevelő atyja. Szent József Krisztus gondos védelmezője, a Szent Család feje, őre volt Máriának és tanúja szűz liliomának.

Szűz Mária teste nem porladt el, mert az Ő tiszta teste semmi bűnt nem követett el, és mert Jézus édesanyja. Ezért halála után rögtön fölvitte Őt szent Fia a mennyországba. Szűz Mária az emberek, az angyalok és az egész világ Királynéja. Így imádkozunk hozzá: „Mennyekbe fölvett Szűz Mária, könyörögj érettünk.”

Pl.: Egy fiú szívesen sietett el szabad idejében a templomba. Sokat imádkozott Szűz Mária oltára előtt. Így imádkozott a Szűzanyához: „Mutasd meg, hogy Anya vagy.” Ekkor a Szűz Mária szobor megmozdult, és ránézett a fiúra és így szólt: „Te pedig mutasd meg, hogy fiam vagy …”

Te is mutasd meg, hogy tiszteled és szereted Jézus Anyját, Szűz Máriát, aki a te édes égi Anyád is. Könyörög, közbenjár érted Jézusnál, Szent Fiánál…

A harangszó azt hirdeti, hogy nagyon szereti Isten az embereket. Eljött közénk, emberré lett. Így a mi Üdvözítő Istenünk jósága és emberszeretete megjelent nekünk: A reggeli, déli és esti harangszóra az Úrangyala imádságot szoktuk imádkozni. Az Úrangyala így szól:

Az Úrangyala köszönté a Boldogságos Szűz Máriát és méhébe fogadá Szentlélektől Szent Fiát. Üdvözlégy Mária, kegyelemmel teljes, az Úr van teveled, áldott vagy Te az asszonyok között, és áldott a Te méhednek gyümölcse Jézus. Asszonyunk Szűz Mária, Istennek szent Anyja, imádkozzál érettünk bűnösökért, most és halálunk óráján. Amen.

Íme, az Úrnak szolgálóleánya, legyen neked a Te Igéd szerint.

Üdvözlégy Mária …

És az Ige testté lőn és miköztünk lakozék.

Üdvözlégy Mária …

Imádkozzál érettünk Istennek szent Anyja, hogy méltók lehessünk Krisztus ígéreteire.

Könyörgünk! Kérünk Téged Úristen, öntsd lelkünkbe szent malasztodat, hogy akik az angyali üzeneted által szent Fiadnak, Jézus Krisztusnak megtestesülését megismertük, az Ő kínszenvedése és keresztje által a föltámadás dicsőségébe vitessünk ugyanazon a mi Urunk, Jézus Krisztus által. Amen.

Kérdések:

Miért küldte el Isten Gábor főangyalt Názáretbe? – Hogyan köszöntötte Szűz Máriát? – Mit mondott az angyal Szűz Máriának? – Ki Jézus Atyja? – Kicsoda Szent József? – Mikor vitte fel Isten Szűz Máriát a mennyországba? – Hogyan szeretted a Szűzanyát? – Mikor imádkozzuk az Úrangyalát?

22. Jézus Krisztus születése

2024 évvel ezelőtt történt, hogy Augusztus római császár elrendelte, hogy országában minden lakost írjanak össze. Azt is megparancsolta, hogy mindenkit abban a városban írjanak fel, ahol született. Szűz Mária és Szent József Betlehemből valók voltak. Azért oda kellett menniük. Hiába kerestek azonban helyet, Betlehemben nem kaptak szállást, azért a városon kívül kellett menniük. Ott találtak egy barlangot, melyet máskor istállónak használtak a pásztorok. Ott született meg Jézus, Isten fia. Szűz Mária, az édesanyja pólyába takarta és jászolba fektette. Ekkor egy angyal jelent meg a pásztoroknak, akik a közelben őrizték a nyájat. Az angyal ezt mondta nekik: „Ne féljetek, nagy örömet hirdetek nektek, ma született a Megváltó Jézus Krisztus Betlehemben.” Nagy fényesség támadt az éjszakában, és sok angyal jelent meg, ahol Jézus megszületett. Az angyalok így énekeltek: „Dicsőség a magasságban Istennek és békesség a földön a jóakaratú embereknek.” A pásztorok hamar elsiettek, és megtalálták Jézust Édesanyjával, Máriával a barlangistállóban. Jézus születését karácsonykor ünnepeljük. A karácsonyi ajándékok Isten legnagyobb ajándékát jelentik: A mennyei Atya megajándékozta a világot Fiával, Jézust adta nekünk.

Pl.: Assisi Szent Ferenc 1223-ban a greccioi erdőben ünnepelte meg a szent karácsonyi éjszakát, Krisztus Jézus születését. Egy szegényes barlangban volt az éjféli mise. Szent Ferenc mint szerpap (nem volt felszentelt pap) olvasta fel az evangéliumot. Aztán karjába vett egy kis Jézus szobrot, mely egyszer csak hirtelen megelevenedett, és megsimogatta Szent Ferencet és rámosolygott.

Szeresd te is a kis Jézust és édesanyját, Szűz Máriát. Karácsonykor minden pap három szentmisét mondhat. Menj szívesen a karácsonyi éjféli misére, és Karácsony ünnepén a szentmisére.

Jézus Krisztus Neve

a mi Üdvözítő Istenünk szent neve.

Jézus annyit jelent, mint Üdvözítő. Krisztus annyit jelent, mint fölkent. – Jézus papjait, szüleidet, ismerőseidet a szép köszöntéssel köszöntsd: Dicsértessék a Jézus Krisztus! – Erre így felelünk: Mindörökké. Amen.

Pl.: Renan könyvet írt Jézusról, melyben káromolja Őt. Azt állítja róla, hogy csak ember volt. A Nobel-díjas norvég írónő, Sigrid Undset olvasta ezt a könyvet. Az írónőt nyugtalanná tette a könyv. Jézus után kezdett kutatni. Sokat olvasott Jézusról, és megtalálta Őt. Katolikus keresztény lett. Ez az írónő 1949-ben halt meg.

Kérdések:

Mikor született Jézus? – Hol született Jézus? – Mondd el Jézus születése történetét! Miért nagy ünnep a Karácsony? – Mit jelent Jézus neve?

23. Jézus krisztus valóságos Isten és valóságos ember

1. Istennek tartották Jézust tanítványai

A Biblia elmondja: (Mt 16,19–20) Jézus egy alkalommal együtt volt tanítványaival Fülöp Caesariában. Megkérdezte őket, hogy kinek tartják Őt az emberek? Azok azt válaszolták, hogy egyesek nagy embernek, mások valamelyik nagy prófétának mondják Őt. Jézus tovább kérdezte őket: „Hát ti kinek tartotok engem?” – Ekkor Péter apostol, aki már jó ideje Jézussal együtt járt, így válaszolt: „Te vagy a Messiás, az élő Isten Fia!” Jézus megdicsérte Péter apostolt, és megígérte neki, tanítványai füle hallatára, hogy őt teszi meg Egyháza fejévé.

Az apostolok tanúsították egész életükben, hogy Jézus Isten. Ők vele voltak, látták csodáit, hallották szavait. Ezért mondta Szent Péter egy más alkalommal Jézusnak: „Uram, kihez mennénk, hiszen az örök élet tanításai nálad vannak.” Később elszenvedték Jézus tanításaiért a kínokat, sőt a halált is. Annyira tudták, hogy Ő valóságos Isten.

Fülöp apostol kérte Jézust, hogy mutassa meg neki az Atyát. Jézus így felelt: „Aki engem lát, látja az Atyát is … én az Atyában vagyok és az Atya énbennem.” (Jn 14,8–11) Ezzel azt mondta Jézus, hogy az Atya és Ő egy Isten.

Azt is mondta Jézus, hogy amiket az Atya cselekszik, azokat cselekszi Ő is. Csak Jézus tudta megtenni, amiket Isten tud, így csodákat tett, feltámasztott halottakat.

2. Jézus bebizonyította, hogy Ő Isten

Jézus három évig tanította az embereket. Jézus azt tanította, hogy mit kell hinnünk és tennünk, hogy a mennyországba jussunk. Jézus sok csodát művelt:

Pl.: Átváltoztatta a vizet borrá, lecsendesítette a háborgó tengert, parancsolt a viharnak. Meggyógyította a betegeket, úgyhogy a vakok azonnal és teljesen jól láttak, – a süketek azonnal mindent hallottak, – a bénák egész jól tudtak azonnal járni, – a leprások rögtön és teljesen megtisztultak. Pedig Jézus hozzájuk se ért. Jézus csak akarta, hogy a víz borrá változzék, és hirtelen úgy lett. Még az ördögnek is parancsolt. Azok Jézus szavára elhagyták a megszállott embereket. Kénytelenek voltak Jézusnak szót fogadni.

Jézus több halottat is feltámasztott.

Pl.: Lázárt már négy napja temették el, és Jézus hívására kijött a sírból. Jairus leányát már siratták a siratok, de Jézus megfogta a leányka kezét. Szólította, hogy keljen fel. Az rögtön felkelt és enni kért.

A naimi özvegyasszony fiát már vitték a temetőbe, mikor a halottas menet Jézussal találkozott. Jézus csak rászólt az ifjúra, és azonnal föltámadt halottaiból.

Jézus még sok egyéb csodát is cselekedett. Legnagyobb csoda, hogy halottaiból föltámadott. Csodáival bebizonyította, hogy Ő nemcsak ember, hanem Isten is.

Pl.: Dioklécián római császár idejében a pogány bíró elé cipelték Euplus diakónust. Felszólították, hogy imádja a bálványokat. „Én imádom Jézus Krisztust és megvetem az ördögöt” – mondta. Mikor sokáig kínozták, újra felszólították, hogy imádja a pogány isteneket. „Én imádom az Atyát, a Fiút és a Szentlelket, a pogány bálványok semmik” – felelte. „A Szentháromságot imádom, akin kívül nincs más isten.” „Áldozz a bálványoknak” – mondták neki, és szabad vagy. „Éppen most áldozom fel magam Krisztusnak az én Istenemnek”, így halt meg Jézusért Euplus 304-ben.

3. Jézus valóságos ember

Egyszerűségében jött a világra, mint kis Gyermek, istállóban született; édesanyja pólyába takarta és jászolba fektette. Jézus nem villámlások, mennydörgések közepette jött el, nem fényes angyalok ragyogásában, hanem mint kis Gyermek. Harminc éves koráig Názáretben maradt és engedelmeskedett Máriának, édesanyjának és Szent Józsefnek. Jézus elfáradt, sokszor éhes volt, gyakran szomjazott. Pihennie is kellett, aludt mint minden ember. Mindenben hasonló volt földi életében hozzánk emberekhez, kivéve a bűnt. Mert még legnagyobb ellenségei sem tudtak ráfogni egyetlen bűnt sem.

Megsiratta Jeruzsálemet, melynek megjövendölte pusztulását. Megsiratta barátját, Lázárt, amikor már meghalt. Észrevette az utcában furulyázó gyermekeket, az ereszről leeső verebeket. Látta és gyönyörködött a mezők virágaiban, és nagyon szerette a gyermekeket. Megesett a szíve a bűnösökön, és megbocsátott nekik, ha elhagyták bűneiket. A Biblia (Mt 8,23–27) elmondja, hogy:

Jézus egyszer nagyon fáradt volt. Éppen hajón utazott tanítványaival a galileai tengeren, mikor elaludt. Közben nagy vihar tört ki. A hajó már-már elsüllyedt. Tanítványai nagyon megijedtek, odasiettek tehát Jézushoz, és fölkeltették Őt: „Uram ments meg minket, mert elveszünk.” Jézus felkelt, parancsolt a viharnak, a háborgó tengernek. Egyszerre nagy csendesség lett. Akik vele voltak, nagyon csodálkoztak, hogy még a tengernek és a viharnak is tud parancsolni, és azok engedelmeskednek neki.

Tehát Jézus Krisztus valóságos Isten és valóságos ember.

Kérdések:

Hogyan tanúsították az apostolok, hogy Jézus Isten? – Jézus hogyan bizonyította be, hogy Ő Isten? – Milyen csodákat tett Jézus? – Melyik Jézus legnagyobb csodája? – Valóságos ember volt-e Jézus? – Mit tett Jézus a háborgó tengeren? – Valóságos Isten és valóságos ember-e Jézus?

24. Jézus a mi Megváltónk

Egy legenda elmondja, hogy Ádám a bűnbeesés után egyik nap nagyon elfáradt. Utána, éjjel azt álmodta, hogy a paradicsomkertben van. Egyik fa felől hangot hallott, mely felszólította őt: Ádám, egyél belőle! Már kinyújtotta volna a kezét, amikor hirtelen a paradicsomkert helyett egy pusztát látott. A hely nagyon kopár volt, középen egy sziklával. Ott állott egy keresztfa, melyen egy véres ember függött felfeszítve. Egészen más hangon mondta neki most: „Ádám jöjj és nézd!” Közben a felfeszített kezeiből és lábaiból folyt a vér. Csupa vér volt a teste. Szívén nagy seb, abból is szivárgott a vér. Ádám odasietett, és így szólt hozzá: „Ki vagy te, hogy segítsek neked.” Már ki is akarta szabadítani a felfeszítettnek egyik kezét, amikor az ráemelte vértől ázott szemeit, és így szólt hozzá: „Ádám, hagyj engem kereszten függeni és elvérezni. Én meghalok érted. Azért jöttem és azért szenvedek, hogy meghaljak, hogy megváltsalak téged.” Akkor Ádám letérdelt a kereszt alá, átkarolta a megfeszített Jézus lábait és siratta bűneit.

Jézus önként vállalta a szenvedést értünk és helyettünk.

Feláldozta magát, mert Ő akarta, értünk, mert nagyon szeretett minket a haláláig, egészen a kereszthaláláig.

Jézus azért szenvedett és halt meg, hogy minket a bűnöktől és az örök kárhozattól megváltson és üdvözítsen. Jézus előre megmondta tanítványainak, hogy sokat kell szenvednie, kicsúfolják, keresztre feszítik, de a harmadik napon föltámad halottaiból.

Miután hűtlen tanítványa, Júdás elárulta nagycsütörtökön, az utolsó vacsora után elfogták Jézust ellenségei.

Jézus nagyon sokat szenvedett értünk:

Lelki fájdalmában vért izzadott, –

Durva, szöges korbáccsal megostorozták, –

Töviskoronával megkoronázták,

Nehéz keresztjét hordozta,

A Kálvária hegyen keresztre feszítették.

A keresztfán Jézus feláldozta magát értünk, – Szentséges piros vérében mutatta be áldozatul magát bűneinkért. Ő a keresztfán az áldozat és az áldozó-pap. Ezért írta Szent Péter apostol levelében minden keresztényhez (1Pét 1,18), hogy nem mulandó dolog, ezüst vagy arany váltott meg minket, hanem a Szeplőtelen Báránynak, Jézus Krisztusnak drága, kiontott vére árán. Valóban nagy volt a lelkünk ára: Jézusunk drága, kiontott Vére.

Mondd el sokszor a keresztre feltekintve:

„Isten Báránya, aki elveszed a világ bűneit, irgalmazz nekünk.”

Jézus szenvedésének a hete a Nagyhét, Húsvét előtt. Jézust nagypénteken délben 12 órakor feszítették fel a keresztre és aznap délután 3 órakor halt meg.

Ezért pénteken sokat gondolunk Jézus szenvedésére, és pénteken nem eszünk húsfélét. Imádkozzad ezt a kis imát is szívesen:

„Imádunk Krisztus és áldunk, mert szent kereszted által megváltottad a világot.”

A kereszt a mi megváltásunk szent jele és eszköze. A kereszt ott van a templomok tornyain, utak kereszteződéseinél. A katolikus keresztények lakásában is. Áhítattal nézz mindig a szent keresztre!

Pl.: Szent Beniti Fülöp mikor haldoklott, kérte, hogy adják oda neki a könyvét. Keresték a könyvek között a könyvét, de ő a feszületre mutatott. Mikor odaadták neki, megcsókolta, és így szólt: „Jézusom a te kezeidbe ajánlom lelkemet!” A keresztény katolikus Jézust követi életében, és Jézus keresztjével a kezében hal meg.

Pl.: A norvég fjordoknál történt egy hajótörés. Látták a partokról a szerencsétlenséget, de olyan nagy volt a vihar nyolc napon át, hogy a legbátrabbak sem tudtak a viharos tengerre szállni, hogy megmentsék a hajótörötteket. Nyolc nap múlva sikerült odajutni, már mindenki halott volt, de mégis, íme egy sziklaparton fekszik egy édesanya gyermekével. A gyermek élt és anyja mellén feküdt. Kitűnt, hogy ők megmenekültek a hajótörésben, de újabb nagy veszedelem fenyegette őket: az éhhalál. Amikor az édesanya ezt látta és érezte, hogy közeledik a vége, egy éles kővel felmetszette mellét, és saját vérével táplálta éhes gyermekét. Az édesanya elveszett, de a gyermeke megmenekült.

Így adta Jézus életét értünk, a keresztfán, hogy elnyerjük az örökéletet.

Kérdések:

Miért szenvedett és halt meg Jézus? – Mit szenvedett érettünk Jézus? – Mit ünnepelünk nagypénteken? – Mi a Nagyhét? – Mit áldozott fel érettünk Jézus? Miért áldozta fel magát a keresztfán?

25. Jézus megdicsőülése

Pl.: Amikor Katolikus Ferdinánd és Kasztiliai Izabella legyőzték a pogány mórokat, elfoglalták Moclin városát. Győzelmesen vonultak be a városba, Te Deumot zengedeztek, ekkor lentről, a föld alatti börtönökből a rabok éneke hallatszott fel: „Áldott ki az Úr nevében jön, aki megszabadít minket.” Évek óta oda zárták a keresztényeket, akik hosszú évek után most kiszabadultak. Most részt vehettek a diadalmenetben ők is.

Így szabadította ki Jézus halála után a meghalt igazak lelkét. Bevitte őket a mennyországba, ahová addig nem juthattak be. Most megvitte nekik az örömhírt, hogy már megváltotta őket.

1. Jézus feltámadása

Jézus meghalt – az Írások szerint, szívét átszúrták lándzsával –, majd levették a keresztről, aztán eltemették. Sírját lepecsételték, és a lezárt sírt katonák őrizték.

Jézus azonban harmadnapra föltámadott, kijött a sírból, amint előre megmondta. Jézus feltámadását Húsvétkor ünnepeljük.

Utána sokszor megjelent tanítványainak, akik vele ettek, ittak, szavait hallották. Jézus föltámadása után megmutatta magát Mária Magdolnának és a sírjához igyekvő asszonyoknak. Majd Péter apostolnak. Aztán többször a többi apostolnak is. Aztán megjelent egyszerre több mint ötszáz embernek is. Egy alkalommal megjelent Jézus az apostoloknak, de Tamás apostol nem volt velük együtt. Mikor Tamással találkoztak, örömmel újságolták el neki, hogy „Láttuk Jézust”. Ő azonban kételkedett és azt mondta nekik: „Hacsak nem látom kezén a szegek nyomát és ujjammal a szegek helyét nem érintem, kezemet pedig oldalába nem teszem, nem hiszem.” Nyolc nap múlva újból megjelent nekik Jézus. Akkor Tamás is ott volt a többiekkel. Jézus akkor Tamáshoz fordult, és így szólt hozzá: „Tedd ide ujjadat és nézd kezemet. Nyújtsd ki kezedet és tedd az oldalamba. És ne légy hitetlen, hanem hívő.” Tamás fölkiáltott: „Én Uram, én Istenem!” Jézus csak ennyit mondott: „Azért hiszel Tamás, mert látsz engem? Boldog az, aki nem lát és mégis hisz.” Jézus negyven napon át többször megjelent tanítványainak. Sokat tanította őket az Isten országáról. A föltámadott Jézus megdicsőült testében jelent meg tanítványainak zárt ajtókon át is.

Mondta nekik: ne féljenek, nézzétek, a szellemnek nincsen teste, sem csontjai, nekem vannak, én vagyok.

Jézus akkor evett és ivott velük. Láthatták, hogy igazi testében támadt fel.

Egyik alkalommal megjelent Jézus a tanítványoknak (Lk 24,37–43), félelmükben azt hitték, hogy szellemet látnak. De Jézus megfedte őket. Azt mondta nekik, hogy nézzék meg Őt, neki van húsa és csontja, de a szellemnek nincs. Akkor evett velük sült halat és lépesmézet. A maradékot odaadta nekik.

2. Jézus mennybemenetele

Jézus feltámadása után negyvenedik napon tanítványai szemeláttára felment Atyja dicsőségébe, a szép mennyországba. Ezt Áldozócsütörtökön ünnepeljük. Ott van a Mindenható Atya erejében, és várja a mennyországba azokat, akik Benne hisznek és Őt szeretik.

Jézus mennybemenetele a dicsőséges befejezés volt. Elvégezte azt, amit az Atya akart tőle.

Pl.: Egy olimpiai aranyérmet nyert versenyző odaáll a legmagasabb pódiumra. Azt a himnuszt játssza a zenekar, mely a győztes nemzet himnusza. Mindenki őt ünnepli, és minden szem ránéz. Micsoda diadal, érdemes volt annyit küzdeni. Íme, itt a győzelem!

Szent Máté evangélista szerint (28,18–20)

Jézus mennybemenetele előtt kivezette tanítványait a Jeruzsálem melletti Olajfák hegyére. Ott megáldotta őket és az egész világot. Apostolainak ezeket mondta:

„Nekem adott az Atya minden hatalmat a mennyben és a földön. Menjetek, tanítsatok minden népet, kereszteljétek meg őket az Atya, Fiú és a Szentlélek nevében.” „Tanítsátok őket megtartani mindazt, amit parancsoltam nektek, és Én veletek vagyok mindennap a világ végéig.”

E szavakkal Jézus megparancsolta az apostoloknak és azok utódainak, hogy tegyék ugyanazt, amit Ő cselekedett a földön. Az apostoloknak és utódaiknak azt parancsolta meg Jézus, hogy tanítsák, vezessék az embereket a mennyországba és a szentségekkel szenteljék meg őket.

A világ végén majd újra eljön Jézus, hogy minden embert megítéljen. Akkor a jók a mennyországba jutnak, a gonoszok az örök kárhozatba, a pokolba.

Ha Krisztus feltámadott halottaiból, akkor mi is feltámadunk. Isten mindent megtehet, amit csak akar, Isten mindenható. Így föltámasztotta Jézust, és minket is föltámaszt majd az utolsó napon.

Kérdések:

Honnan tudjuk, hogy Jézus igazán meghalt? – Mit tett Jézus halála után a harmadik napon? – Mikor ünnepeljük Jézus feltámadását? – Hogyan jelent meg Jézus tanítványainak föltámadása után? – Kiknek jelent meg? – Mit tudsz Tamás apostolról? – Mit ünnepelünk Áldozócsütörtökön? – Mikor jön el ismét Jézus?

26. Jézus alapította az Anyaszentegyházat

1. Jézus tanítványai közül először kiválasztotta az apostolokat. Jézus úgy rendelkezett, hogy követőit az apostolok irányítsák. A fő apostol Szent Péter volt. Jézus azt mondta egyszer Szent Péternek:

Te Péter vagy, azaz kőszikla, és én rád építem az egyházamat, és az ördög hatalma nem fogja azt legyőzni.

Jézus e szavakkal alapította meg az Anyaszentegyházat. Úgy rendelte, hogy Szent Péter legyen az Anyaszentegyház látható feje.

Máskor ezt mondta az apostoloknak:

„Amint engem küldött az Atya, úgy küldelek én is titeket.” Jézus minden ember számára alapította az Egyházat, és ezért minden emberhez küldte apostolait. Föltámadása után Szent Péternek külön is mondta:

„Legeltesd juhaimat és legeltesd bárányaimat.”

Ezekkel a szavakkal átadta Péternek a legfőbb lelki hatalmat az Egyházban. Jézus bárányai és juhai a püspökök, papok és a megkeresztelt hívek.

Az Anyaszentegyház az egész földön élő katolikus keresztények társasága, amelynek látható feje a római pápa.

Most Szent Péter utóda a római Pápa, Róma püspöke. Segítői az apostolok utódai, a püspökök, a püspökök segítőtársai pedig a felszentelt papok. A jelenlegi római pápa ..............., akit Szentatyának nevezünk.

Az Anyaszentegyház láthatatlan feje maga Jézus Krisztus. Szeretjük a Szentatyát, imádkozunk érte és szándékaira. Szívesen énekeljük a pápai himnuszt:

„Tartsd meg Isten Szentatyánkat, Krisztusnak helytartóját.”

2. Mindenkinek hozzá kell tartoznia a katolikus egyházhoz, keresztség, vagy legalább vágykeresztség által.

Aki vérét ontja Krisztusért, bár nem volt még megkeresztelve, az a vérkeresztség által jut el a mennyországba.

Pl.: Egy őserdőben élő indián, aki semmit nem hallott Jézusról. Ő is hozzátartozik az egyházhoz, ha mindent megtesz, amiről tudja, hogy Isten kívánja tőle, vagy ha Isten iránti szeretetből bánja bűneit. Ez a vágykeresztség.

Ha tudná, hogy katolikusnak kell lennie, azt is megtenné, mert vágyódik szeretni a jó Istent.

Az Anyaszentegyház a földön élő Krisztus. Jézus szent szívéből sarjadt ki, amikor Jézus a keresztfán függött. Egy katona akkor átfúrta Jézus oldalát, és abból vér és víz folyt ki. Akkor lett tisztára mosva az egyház, a Báránynak, Jézusnak vérében. (Jel 7,14) Amint a Szentírás mondja:

„Krisztus szerette az Egyházat, odaadta magát érte a halálba, hogy azt megszentelje. (Ef 5,25)

„Megváltottál minket Uram véreddel, minden törzsből minden népből …” (Jel 5,9)

A pápával egyesülten a püspökkel, papokkal együtt, minden megkeresztelt ember alkotja Krisztus Egyházát a földön. Tehát te is az egyház tagja vagy. Szeresd az Anyaszentegyházat, mert az Anyaszentegyház azt teszi, mit Jézus tett a földön: tanít, irányít a mennyország felé és megszentel.

3. Anyaszentegyház több parancsot ír elő, hogy segítsen minket Istent még jobban szeretni, és hogy a mennyországba biztosan eljussunk. Az Anyaszentegyház parancsolatai a következők:

Ünnepeket megtartsad,

Szentmisét rendesen hallgass,

Pénteken a böjtöt tartsad,

Bűneidet meggyónjad,

Házasságot templomban köss.

Egyházadat anyagilag

készségesen támogasd.

És fizesd meg az

Egyházi hozzájárulásodat.

Légy arra mindig büszke, hogy a jó Istentől rendelt vallásnak vagy a követője, amely a legnagyobb vallás a földön.

A katolikus Egyházhoz ma kb. 580 millió ember tartozik. Mondd el, sokszor:

„Katolikus vagyok, katolikus maradok, az apostolok szent hitétől soha el nem szakadok.”

Buzgón imádkozd el a Hiszekegyet, az Apostolok hitvallását, mely így szól:

„Hiszek egy Istenben, mindenható Atyában,

Mennynek és földnek teremtőjében és a

Jézus Krisztusban, Ő egy Fiában, a mi Urunkban,

ki fogantaték Szentlélektől, születék Szűz Máriától;

kínzaték Poncius Pilátus alatt,

Megfeszítették, meghala és eltemetteték.

Szállá alá poklokra, harmadnapon halottaiból feltámada,

fölméne a mennyekbe,

ott ül a mindenható Atyaistennek jobbja felől;

onnan lészen eljövendő ítélni eleveneket és holtakat.

Hiszek Szentlélekben;

egy katolikus keresztény Anyaszentegyházat,

szenteknek egyességét,

bűnöknek bocsánatát,

testnek föltámadását

és az örök életet. Amen.

Kérdések:

Ki alapította az Anyaszentegyházat? – Kit tett meg az Anyaszentegyház látható fejévé? – Milyen szavakkal tette meg Jézus Szent Pétert az Egyház legfőbb pásztorává? – Ki most az Anyaszentegyház látható feje? – Ki a láthatatlan feje? – Mi a vágy- és vérkeresztség? – Az Anyaszentegyház parancsolatait mondd el! – Melyik az Apostoli hitvallás?

27. Megszentelő kegyelem

Ha el akarsz menni valahová, meg kell választanod a közlekedési eszközt. Eldöntöd, hogy vonattal, hajóval, vagy repülőgéppel stb. akarsz-e eljutni oda. El akarsz jutni a mennyországba. A jó Isten segít. Adott egy eszközt, ami által eljutsz oda. Ez a megszentelő kegyelem. Jézus szép példabeszédet mondott arról, hogy a megszentelő kegyelem szükséges az üdvösségre (Mt 22,1–13):

Egy király lakomát rendezett és sok vendéget hívott meg. Mivel még volt hely, megparancsolta szolgáinak, hogy menjenek ki az útszélekre, és mindenkit hívjanak be a lakomára. Mindenki bemehetett a lakomára, de előbb menyegzős ruhát kellett felvenniük. Amikor már megtelt a ház, a király bement és körülnézett. Talált ott egy embert, aki nem volt menyegzős ruhában. „Barátom, hogy jöttél be ide menyegzős ruha nélkül? – kérdezte tőle. Az elnémult megszólalni sem bírt. Akkor a király azt mondta: „Fogjátok meg, és dobjátok ki a külső sötétségre, ott lesz sírás és fogak csikorgatása.”

Ezt a menyegzőt rendeli Isten minden embernek a mennyországban. Csak az juthat oda, aki a megszentelő kegyelem hófehér ruhájában hal meg. Megszentelő kegyelem a lélek ékessége, amelyben a lélek szép hófehér, ragyogóan tiszta.

Jézus mondja: Én vagyok a szőlőtőke, ti vagytok a szőlővesszők. Amint a szőlővessző is csak úgy hozhat termést, ha a szőlőtőn marad, úgy ti is, ha énbennem maradtok. (Jn 15)

Jézussal egyesült lélek Jézus ragyogásában van, Jézus életéből él. Lelkének minden fénye, szépsége, ékessége Jézustól van.

A megszentelő kegyelem Isten természetfeletti ajándéka, amely megszentel téged, – Isten gyermekévé, – Jézus testvérévé, – Mennyország örökösévé tesz.

Természetfeletti, ami fölülmúlja a természetünket. Így pl. a kő természetét fölülmúlja, ha növekedni – a virágét, ha énekelni kezdene, – állatét, ha az tervezni tudna. Embernek természetfeletti a megszentelő kegyelem. Isten ajándéka, amely felemeli, Isten életének részesévé teszi az embert. Megszentelő kegyelemmel össze kell működni az emberi akaratunkkal. Mert ahhoz, hogy üdvözülhessünk, Isten kegyelme és akaratunk szükséges.

Pl.: Egy atya fölemeli kisfiát, hogy elérje a fa gyümölcsét. Atyja emeli, de a gyermek is kinyújtja a kezét, hogy elérje a gyümölcsöt. Mindkettőnek akarnia kell.

Az jut a mennyországba, aki akarja, hogy Isten segítse őt. Amikor megkereszteltek téged, akkor Isten letörölte lelkedről az áteredő bűnt, és lelked szép tiszta, ragyogó hófehér lett. Megadta neked Isten a megszentelő kegyelmet, – Isten gyermekévé fogadott, a mennyország örököse lettél. Isten azt akarja, hogy mindig a megszentelő kegyelemben élj. Így jutsz el a mennyországba. – Aki súlyos bűnt követ el, az elveszti a megszentelő kegyelmet.

Kérdések:

Mi a megszentelő kegyelem? – Milyenné teszi lelkünket? – Mit ad meg a megszentelő kegyelem? – Hová juthatunk a megszentelő kegyelemben? – Mikor lettél Isten gyermeke?

28. Szentségek

A szentségek Krisztus Urunk által rendelt külső jelek, melyek által Isten megadja, vagy nagyobbítja bennünk a megszentelő kegyelmet. Külső jel: kézfogás, anyai, baráti csók, a szeretet jele. Szentségeknél külső jelek:

A víz, vízzel leöntés, az olaj, kézfeltétel, a kenyér és a bor, olajjal megkenés, kimondott szavak, pl. az esküvőnél. Jézus gyakran használt látható jeleket, pl. kinyújtotta a kezét, megkente a vak szemét, megérintette a süketnéma fülét… E külső jelekkel mutatta, hogy meggyógyítja a beteg testét. A szentségeknél a külső jelek a láthatatlan kegyelmeket jelentik.

Hét szentség van:

keresztség, bérmálás, Oltáriszentség, szentgyónás, szent kenet, egyházi rend, házasság.

Mind a hét szentséget Jézus alapította. Ezt tudjuk a szentírásból és a szent hagyományból. Így tanítja az Egyház. Nagyon régen elszakadt keleti keresztényeknél is hét szentség van.

A keresztség és a bűnbánat szentsége által Isten megadja a megszentelő kegyelmet, – a többi szentségek által nagyobbítja azt, és segítő kegyelmet ad.

Pl.: Mindennapi földi életben is a születés után következik a növekedés, –- a betegségből gyógyítás, – gyengeségben táplálék, – erősítés, – életveszélyben segítség, – emberi közösségi szolgálat a családban.

Isten ereje árad a szentségek áltál. A pap csak eszköze Istennek. Akár Pál, Péter, vagy János keresztel, Jézus keresztel. – Akárki adja az Úr testét, vagy oldoz fel, vagy látja el a beteget, Krisztus az, aki megadja, vagy nagyobbítja a megszentelő kegyelmet. A szentség által mindig Jézus jön hozzánk kegyelmével.

Pl.: Papot hívtak egy nagybeteghez. Bármennyire is sietett, mire odaért, a beteg már meghalt. Feloldozta még, de nem tudta neki adni az Oltáriszentséget. Visszafelé jön. Egyik házból kiszaladnak eléje, sietve kérik. „Tessék jönni, itt egy nagybeteg, gyónni és áldozni akar.” A beteg meggyónt és megáldozott, még idejében, utána meghalt. Szépen elkészülve tudott megjelenni az Úr előtt… Jézus jött el hozzá, hogy segítségére legyen halálos órájában.

Kérdések:

Mik a Szentségek? – Mit jelentenek a külső jelek? – Milyen külső jelek vannak a szentségeknél? – Hány szentség van? – Honnan tudjuk, hogy Jézus hét szentséget alapított? – Ki adja a szentségek által a kegyelmeket? – A pap kinek eszköze?

II. Bűnbánat szentsége

29. A szentgyónás rendelése

Jézus megmutatta, hogy hatalma van megbocsátani a bűnöket. Egyszer a következő csodát cselekedte: (Mt 9,1–9) Hordágyon fekvő bénát hoztak elébe. Jézus így szólt hozzá: „Bízzál fiam, bocsánatot nyertek bűneid.” A farizeusok, akik Jézus ellenségei voltak, azt gondolták magukban, hogy csak Isten tudja megbocsátani a bűnöket. Igazuk is volt, de Jézus Isten. Akkor Jézus látva a farizeusok titkos gondolatait, így szólt hozzájuk:

„Tudjátok meg, hogy hatalmam van megbocsátani a bűnöket.” Ezzel odafordult a bénához, és így szólt hozzá: „Kelj föl, vedd fel ágyadat és menj haza.” Az felkelt, fogta ágyát, és hazament. Ekkor is nagy félelem fogta el a népet, és csodálták Jézus nagy hatalmát.

Jézus a következőképpen rendelte a bűnbánat szentségét: (Mt 20,19–23)

Jézus föltámadása napján megjelent az apostoloknak, akik együtt voltak egy teremben. Az ajtók zárva voltak. Jézus ott termett közöttük, és így köszöntötte őket: „Békesség nektek.” Majd megmutatta nekik sebes kezeit és oldalát. Erre nagy öröm fogta el őket, hogy láthatták Jézust. Jézus ezt mondta nekik: „Amint engem küldött az Atya, úgy küldelek én is titeket.” E szavak után rájuk lehelt és folytatta:

„Vegyétek a Szentlelket. Akiknek megbocsátjátok a bűneit, bocsánatot nyernek, akiknek pedig megtartjátok, azok bűnben maradnak.”

E szavakkal adta meg Jézus az apostoloknak és utódaiknak a bűnbocsánat hatalmát.

Isten küldte Jézust, – Jézus megadta a bűnbocsátó hatalmat apostolainak, – az apostolok átadták a püspököknek, – a püspökök meg az áldozópapoknak a papszenteléskor. A püspök fejére teszi kezeit annak, akit pappá szentel, és ezt mondja neki: „Vedd a hatalmat, akiknek megbocsátod bűneit, azok bocsánatot nyernek, akiknek megtartod, azok bűnben maradnak.”

Kérdések:

Kinek van hatalma megbocsátani a bűnöket? – Jézus hogyan bizonyította be bűnbocsátó hatalmát? – Kiknek adta át Jézus a bűnbocsátó hatalmat? – Most kik bocsátják meg a bűnöket?

30. Bűnbánat

Isten bocsánatát bűnbánattal lehet elnyerni.

Jézus a következő példabeszédet mondta el a tékozló fiúról: (Lk 15,11–32)

Egy embernek két fia volt. A fiatalabb nem akart tovább dolgozni és atyjának engedelmeskedni. Azért kikérte atyjától a neki járó örökséget. Megkapta tőle, és a fiú messzi vidékre ment. Mindent elvitt magával, amije csak volt. Ott aztán idejét folytonos mulatozással töltötte. Amíg volt pénze, barátai is voltak, de amikor elfogyott a pénze, barátai is elpártoltak tőle. A szerencsétlen fiú a legnagyobb nélkülözések közé jutott, mert éppen nagy éhínség lett abban az országban. Még munkát sem adtak neki. Hogy éhen ne haljon, elszegődött egy olyan emberhez, aki disznóit őriztette vele. Szeretett volna enni a disznók eledeléből, hogy éhségét csillapítsa, de még abból sem adtak neki enni. – Akkor így kezdett gondolkozni: Mennyi szolga van atyám házában, akik jól élnek, én meg itt éhen halok. Hazamegyek, és megmondom atyámnak: Atyám vétkeztem az ég ellen és te ellened. Nem vagyok méltó, hogy fiadnak visszafogadj, de legalább szolgáid közé fogadj vissza. – Így rongyosan, magába szállva elindult haza az atyai házba. Nem is gondolta mi vár rá otthon. Édesapja mindennap kiállt az út szélére, és várta őt vissza. Amikor meglátta, örömében felkiáltott, és a fia elé sietett. A fiú térdre borult előtte, és zokogva mondta: „Atyám, már nem vagyok méltó, hogy fiadnak nevezz. Csak szolgáid közé fogadj be engem és boldog leszek.” Az apja felemelte fiát és megcsókolta. Megparancsolta, hogy a legszebb ruhát adják rá, gyűrűt húzott az ujjára és nagy lakomát rendezett. Az atya a többieknek ezeket mondta: „Örüljetek, mert fiam, aki meghalt, feltámadt, aki elveszett, újra megkerült.”

Mit tett a tékozló fiú először? Magába szállt, hogy milyen rosszat cselekedett. Eszébe jutott, hogy milyen sorsa lett. Bűneit, gonoszságát bánta, mert jó atyját így megszomorította. Jó gyónáshoz kell igazi akarat, hogy elnyerhessed bűneid bocsánatát. Akarni kell, hogy bűneidből megszabadulj, és újra tiszta lelked legyen, hogy visszakapd Istentől a megszentelő kegyelmet.

Igazi gyónást kell akarnod, másképpen becsapod magad. Istent nem lehet becsapni.

Pl.: Valaki lopott 100 Ft-ot. Meggyónja. A gyóntatóatya mondta, hogy vissza kell azt adni, addig Isten nem bocsát meg. Ő újra lop 100 Ft-ot, meggyónja, de nem is gondol rá, hogy visszaadja, sőt örül, hogy nem jöttek rá, hogy lopott. Ez csak képmutatás és nem igazi gyónás.

A bűnbánatot, a megtérést nem szabad halogatni. Nem tudhatod, mennyi időd van még az életben hátra.

Pl.: A francia Dr. Charcot a híres déli sarkutazó szerencsétlenül járt 1936-ban. Mielőtt útnak indult, találkozott vele a plébánosa a templom előtt. Megkérdezte őt: „Nos parancsnok úr, minden kész az elutazásra?” „Nem plébános atya, csak akkor leszek kész az elutazásra, ha ön meggyóntat és megáldoztat engem.” Bűnbánatot tartott, meggyónt, és aztán elindult a veszélyes útra. Így valóban nem érte váratlanul és készületlenül a halál.

Azért kell gyónnunk, hogy Isten kegyelmében éljünk, és ha meg kell halnunk, a halál a megszentelő kegyelem állapotában találjon minket. Úgy mehessünk az ítélő Isten elé.

A jó szentgyónásnak öt feltétele van:

1. A lelkiismeret-vizsgálat.

2. A bánat.

3. Az erős fogadás.

4. A szentgyónás.

5. Az elégtétel.

Kérdések:

Hogyan bánta bűneit a tékozló fiú? – Mi a bűnbánat? – Melyik szentségben bocsátja meg Isten a bűneinket? – Milyen öt feltétele van a jó szentgyónásnak?

31. A lelkiismeret-vizsgálat

A tékozló fiú is magába szállt először. Rájött, hogy milyen rossz lett, és hova jutott.

Lelkiismeret-vizsgálatkor belenézünk lelkünk tükrébe, megnézzük, megkeressük, hogy milyen bűnöket követtünk el. Először így imádkozunk:

„Jöjj el Szentlélek Isten, világosíts meg engem, hogy bűneimet igazán megismerjem, és őszintén meggyónjam.”

Mi nekünk a lelki tükör?

Isten tíz parancsolata és az Anyaszentegyház öt parancsolata. Végig megyünk a parancsolatokon, megvizsgáljuk, hogy mit követtünk el gondolattal, szóval és cselekedettel és a jónak elmulasztásával?

Ilyen lelki tükröt az imakönyvben, vagy a hittankönyvben találhatsz.

Hogyan vizsgáljuk meg lelkiismeretünket?

a) Isten tíz parancsolata szerint így vizsgáljuk meg lelkiismeretünket:

1. Imádkoztam-e, jól imádkoztam-e reggel, délben, este, evés előtt, evés után, – a templomban és mikor az ördög rosszra csábított? – Vallásomat őszintén gyakoroltam-e? Hitemet szégyelltem-e? Hitemet megtagadtam-e? Babonás voltam-e?

2. Kimondtam-e hiába, vagy csúnyán, káromoltam-e Istent, Jézust, a szentségek, Szűz Mária és más szentek neveit? Esküdöztem-e? Esküdtem-e hamisan?

3. Vasárnap és ünnepnap mentem-e szentmisére, szentmiséről elkéstem-e, szentmisén rossz voltam-e? Hányszor nem voltam szentmisén? Kötelességemet lelkiismeretesen teljesítettem-e?

4. Szüleimet és helyetteseiket tiszteltem-e, szerettem-e, segítettem-e, engedelmeskedtem-e nekik? – Dacos voltam-e? Feleseltem-e?

5. Veszekedtem-e, verekedtem-e, csúfoltam-e mást? Okoztam-e másnak lelki vagy testi kárt? Okozott kárt jóvátettem-e?

6. Szemérmetlent gondoltam-e, játszottam-e, cselekedtem-e mással vagy egyedül? Fiúkkal (lányokkal) illedelmesen viselkedtem-e?

7. Loptam-e? Másnak okoztam-e anyagi kárt? Hányszor? Lopott vagy talált tárgyat visszaadtam-e? – Csaltam-e?

8. Hazudtam-e, elmondtam-e más bűnét? Ráfogtam-e másra rosszat? Árulkodtam-e? A rágalmat visszavontam-e?

9. és 10. Elkívántam-e másét? – A rendetlen, bűnös, érzéki kívánságot legyőztem-e?

b) Vétettél-e az Anyaszentegyház öt parancsolata ellen?

Ezt így vizsgáld meg:

Elfelejtettem-e az ünnepeket? Voltam-e ünnepeken szentmisén?

Szentmisén imádkoztam-e és énekeltem?

Pénteken ettem-e húsfélét?

c) Vétettél-e a főbűnökkel?

Kérdezd meg magadat így:

Voltam-e kevély, büszke, fösvény, irigy, torkos, haragos?

A lelkiismeret-vizsgálatkor arról gondolkodunk, hogy milyen bűnöket követtünk el.

Különösen a halálos bűnöket kell magunknak megjegyeznünk. A halálos bűnökről különösen azt kell megjegyeznünk, hogy azokat hányszor követtük el. Ha nem tudod megmondani pontosan, hogy hányszor, akkor megmondod, hogy sokszor, kevésszer, vagy nagyon sokszor, naponta, hetenként, egy hónapban kb. ennyiszer.

Pl.: Egy ember a börtönben volt. Halálra ítélték, mert gyilkolt. Halála előtt elmondta, azért jutott ide, mert mikor első gyónásra készült, nem vizsgálta meg rendesen lelkiismeretét.

Akkor azt gondolta magában: Elmondok egy-két bűnt, a többivel nem törődöm. Nem vizsgálta meg pontosan és rendesen lelkiismeretét. Gyilkosság, börtön és halál lett a vége.

Kérdések:

Mit teszel a lelkiismeret-vizsgálatkor? – Mi a lelki tükör? – Hogyan vizsgálod meg lelkiismereted Isten tíz parancsolata szerint? – Az Anyaszentegyház parancsa szerint? – Melyek a főbűnök? – Mit kell a halálos bűnökről külön is megjegyezned?

32. Bánat

Pl.: Legenda szerint egyszer az ördög figyelte, hogy amikor bemennek az emberek a gyóntatószékbe, csúnya a lelkük a bűn miatt, de mikor kijönnek, szép, fehér, tiszta, ragyogó a lelkük. Az ördög is elhatározta, hogy ő is meggyónik, hátha megbocsát neki Isten. Így is lett. Bement a gyóntatószékbe, és mindenféle bűnökkel vádolta magát. Mondta, hogy azokat ő mind elkövette. A gyóntatóatya azt mondta neki: Még ha ördög lennél, sem tudnál ennyit elkövetni. Akkor bevallotta az ördög, hogy ő kicsoda. – „Jól van, megbocsátom bűneidet, – mondta neki a lelkiatya, – csak ennyit mondj: „Jézusom én nagyon bánom bűneimet, bocsáss meg nekem …” De az ördög így felelt: „Nem, ezt nem mondhatom, mert én nem alázom meg magam.” – Akkor a lelkiatya így szólt hozzá: „Nem nyerhetsz bocsánatot bűneidre, mert bánat nélkül nincs bocsánat.”

Isten mindenkinek megbocsát, aki őszintén bánja bűneit, és azokat el akarja hagyni.

Amikor Jézus a kereszten függött, mellette két gonosztevőt is felfeszítettek, egyiket jobbról, a másikat balról. Ezek voltak a latrok. Az egyik Jézus felé fordult, nagyon bánta bűneit, és így szólt: „Uram Jézus emlékezzél meg rólam országodban.” Jézus azt mondta neki: „Még ma velem leszel az én mennyországomban.” Ez a lator rögtön, halála után, bement Jézussal a szép mennyországba. A másik nem bánta bűnét, hanem átkozódott, és így halt meg bűneiben. Az elsőnek megbocsátott Jézus, a másiknak nem, mert ez nem is bánta bűneit.

Jól jegyezd meg: „Bánat nélkül nincs bocsánat.” Az is jó bánat, ha azért bánod bűneidet, mert félsz, hogy a pokolba jutsz, ha halálos bűnben halnál meg.

Tökéletes bánatunk van, ha bánjuk bűneiket, mert lelkünknek fáj, hogy megbántottuk a mennyei Atyát. – Igazán tökéletes bánatunk van, ha Jézusra gondolunk, aki a keresztfán meghalt bűneink miatt. „Óh édes Jézusom, ki tette ezt veled?” „Az én bűneim … Az én bűneim miatt szenvedtél olyan sokat”: – válaszolod Jézusnak bűnbánó lélekkel.

Gondold meg, hogy vár rád az örök boldogság, ha szakítasz bűneiddel, rossz szokásaiddal. Gondold meg: nem szabad elveszítened az egyetlen szép mennyországot bűneid miatt.

A bánat imát így mondd el:

„Óh Istenem, teljes szívemből bánom összes bűneimet, mert azokkal téged jó és szeretetre méltó Istenemet megbántottalak.”

Pl.: Egy embert elütött a villamos. Még élt, papot nem tudtak hozzá vinni, de ő elmondta a bánatimát.

Te is indítsd fel mindennap, de legalább lefekvés előtt a bánatot. Ha bajba jutnál, pl. szerencsétlenség érne, azért indítsd fel a bánatot, mert ilyenkor pótolja a gyónást.

A szentgyónás előtt minden súlyos bűnt meg kell bánnod, mert anélkül nem gyógyul meg a lelked. Ha egyetlen bűnödet nem bánod meg, nem szereted igazán Jézust.

Pl.: Cromatius a vallásos pogány férfi Róma prefektusa, elöljárója volt. Hallott Szent Sebestyén csodatetteiről, és kérte őt, hogy gyógyítsa meg súlyos betegségéből. Szent Sebestyén megígérte neki a gyógyulást, ha bálványait megsemmisíti. Cromatius megígérte, de mégsem gyógyult meg. Kitűnt, hogy legkedvesebb bálványáról nem akart lemondani, azt eldugta párnái alá.

Minden súlyos bűnnel szakítani kell, mindegyiket nagyon kell bánni, akkor van bűnbocsánat. Mert bánat nélkül nincs bocsánat.

Kérdések:

Miért bocsátott meg Jézus a jobb latornak? – Van-e bánat nélkül bűnbocsánat? – Mikor van bánatunk? – Milyen bánat kell a jó szentgyónáshoz? – Hogyan mondod el a bánatimát? – Gyónáson kívül mikor kell felindítani a bánatot?

33. Erősfogadás

Erős fogadásunk akkor van, ha készek vagyunk inkább mindent elszenvedni, sőt meg is halni, mint Istent halálos bűnnel megbántani. Az erősfogadást így indíthatjuk fel magunkban:

„Erősen fogadom, hogy a bűnöket és a bűnre vezető alkalmat elkerülöm.”

Mi lehet a bűnre vezető alkalom?

Lehet egy rossz társ, egy ember, egy könyv, csúnya kép, csúnya beszédek, rossz viccek. Azonkívül nem gyermekeknek való film és televízió, előadás, szeszes ital, kártya stb. Benned rejlő rossz hajlamok: lustaság, irigység, dac, kevélység.

Pl.: Vianney Szent Jánost hívták egy beteg fiúhoz. Az arsi Szent kérdezte tőle szentgyónás után: „Ficskám, akarsz-e meggyógyulni?” „Nem plébános atya” – válaszolta a fiú. „És miért nem?” – kérdezte a Szent. „Mert, mikor egészséges voltam, vétkeztem és bűnt követtem el, s ha egészséges lennék, talán újra bűnös lennék. Ezért inkább szeretnék meghalni, mert most jól elkészültem a halálra” – mondta a fiú.

Nem elég általános erős fogadást tenni, külön is el kell határoznod, hogy leginkább melyik bűnödet akarod elkerülni. Válassz ki egyet bűneid közül, mely ellen különösen akarsz küzdeni. Ez legyen a jófeltételed. Vizsgáld meg mindennap a lelkiismeretedet külön is, hogy ezt a jófeltételedet megtartottad-e? Ha nem tartottad meg, – mi volt oka? Legközelebbi szentgyónásodnál erről külön is számolj be lelkiatyádnak.

Kérdések:

Mikor van erősfogadásunk? – Miért kell erősen megfogadni? – Mikor van jófeltételed?

34. Szentgyónás

Amikor gyónunk, töredelmesen elmondjuk bűneinket Isten helyettesének, a lelkiatyának, hogy azoktól feloldozzon minket.

Pl.: Jézussal tíz leprás bélpoklos találkozott egyszer, azok már messziről kiáltoztak feléje. Jézus megkérdezte tőlük: „Mit akartok, hogy cselekedjem nektek?” – „Jézus, könyörülj rajtunk, – tisztíts meg minket” – kérték a betegek.

„Menjetek, mutassátok meg magatokat a papoknak” – mondta nekik Jézus. Azok elmentek, és mind megtisztultak.

Nekünk is őszintén és érthetően kell elmondanunk bűneinket, hogy lássa a lelkiatya, milyen bűnöket kell megbocsátania.

Őszintén, ami annyit jelent, hogy egy bűnt sem hallgatunk el.

Érthetően, azt jelenti, hogy nem hadarva, sietve, hanem úgy, hogy a lelkiatya mindent megértsen. – Kiabálni azért nem szabad, hogy mások meg ne hallják, mit gyónunk.

A szentgyónást így kezdjük:

Bemegyünk a gyóntatószékbe, köszönünk e szavakkal:

„Dicsértessék a Jézus Krisztus!”

Letérdelünk, keresztet vetünk magunkra, és mondjuk:

„Gyónom a mindenható Istennek és Isten helyett neked lelkiatyám, hogy kiskoromtól fogva (később: utolsó gyónásomtól fogva) ezeket a bűnöket követtem el …”

Ekkor elmondod bűneidet. Amikor elszámláltad bűneidet, figyelj, hogy mit kérdez a lelkiatya. Ha kérdez, azért kérdez, hogy segítsen neked, hogy a gyónásod jó legyen. Őszintén felelj a lelkiatya kérdéseire! Hallgasd meg a lelkiatya intelmeit, fogadd azt jó szívvel, és ne felejtsd azt megtartani. Ezután elmondod a bánatimát a következő szavakkal:

„Oh Istenem, teljes szívemből bánom összes bűneimet, mert azokkal Téged, jó és szeretetre méltó Istenemet megbántottalak. Erősen fogadom, hogy a bűnöket és a bűnre vezető alkalmat elkerülöm. Kérek üdvös elégtételt és feloldozást.”

Ekkor feladja neked a lelkiatya az elégtételt.

Majd feloldoz a bűneidtől.

A lelkiatya így oldoz fel bűneidtől:

Fölemeli kezét és latinul mondja:

„Én téged feloldozlak a te bűneidtől, az Atyának és

Fiúnak és a Szentléleknek nevében. Amen.”

E szavakkal bocsátja meg a bűneidet.

Aki véletlenül kifelejt egy bűnt, nem kell visszamennie újra meggyónni, de legközelebbi szentgyónáskor megmondja, hogy ezt a bűnt utolsó gyónáskor kifelejtette.

Aki akarattal kihagyott egy halálos bűnt, az nagy bűnt, szentségtörést követett el. Nem áldozhat, amíg újból meg nem gyónik. Legközelebbi gyónáskor először meg kell mondania, amit kihagyott utolsó gyónásakor, majd elmondja, amiket akkor meggyónt, és aztán meggyónja az utolsó rossz gyónása óta elkövetett bűneit.

Az ördög azt mondja, hogy szégyelld megmondani, hogy nem voltál misén, – hogy káromkodtál, hogy nem voltál jó. – A másiknak, hogy csak hadarva mondja el, csak motyogja a bűneit, hogy a pap ne értse meg, amit mond. Ne hallgass a csábítóra. Imádkozzál, amikor az ördög rosszra csábít.

Nem szégyen a bűnt meggyónni, amint nem szégyen felkelnie annak, aki elesett.

A gyóntatóatya inkább meghal, de senkinek el nem mondhatja bűnödet. Inkább meghaltak gyóntatóatyák, de nem árulták el a bűnöket. Ezek a gyónási titok vértanúi.

Ilyen pl. a sok közül Nepomuki Szent János, akit a prágai hídról a folyóba dobtak, mert nem mondta el a cseh királynak, hogy mit gyónt neki a királyné. Hiába ígérgetett neki először a király akármit. Aztán elszenvedte a kínzást és a halált is.

Orvosnak is meg kell mondani mi a bajod. Aki nem mutatja meg sebét, nem mondja el betegségét, hanem szégyenli, azon nem tud segíteni.

Pl.: Egyik faluban veszett kutya megmarta a gyermekeket, amikor ezek hazamentek az iskolából. Mindenkinek el kellett mennie az orvoshoz, aki akkor ment haza. Az orvos felszólította a tanulókat, hogy jelentkezzen, akit megmart a veszett kutya, hogy a veszettség ellen beoltsák. Peti nem mondta meg, így nem is oltották őt be, pár nap múlva borzalmas kínok közt halt meg.

Amikor gyónsz, szád azt mondja el, ami a szívedben van.

Nem embernek gyónod a bűneidet, hanem Istennek.

Kérdések:

Mit cselekszünk, amikor gyónunk? – Mit jelent, hogy őszintén és érthetően kell gyónnunk? – Milyen bűnöket kell okvetlenül meggyónnunk? – A halálos bűnökről mit kell még külön is meggyónni a szentgyónásban? – Mit kell tennie, aki halálos bűnt véletlenül kifelejt? – Mi az a gyónási titok? – Hogyan kezded és végzed a szentgyónást?

35. Elégtétel

Szentgyónásod végén a lelkiatya imádság vagy jó cselekedet elvégzését adja fel. Ez az elégtétel. Tehát szentgyónásod után nem szabad kimenni a templomból, hanem elvégzed az elégtételt és azután a hálaadást, hogy Isten megbocsátotta bűneidet. Elégtételt úgy végzed el, amint azt a lelkiatya feladta. Ha pl. öt Miatyánkot kell elimádkoznod, nem változtathatod át tíz Üdvözlégyre. Végezd el előbb a feladott elégtételt, és utána azt, amit magadra vállalsz még azonfelül.

Az elégtétel elvégzésével a jó Isten elengedi az ideigtartó szenvedés egy részét. Tőled függ, hogy mennyit enged el Isten belőle. Ügyelj tehát, hogyan végzed el az elégtételt. Amely büntetést nem szenveded le a földön a bűneid miatt, – azért a tisztítótűzben kell majd szenvedned.

Ilyen önkéntes elégtételt végezhetsz: pl. imádságok elmondását, rózsafüzért, keresztútjárást, szentmisén részvétel hétköznapokon, jócselekedet, önmegtagadások végzése stb.

Kérdések:

Mit ad fel a lelkiatya a szentgyónásnál? – Mikor kell elvégezned az elégtételt? – Mitől szabadít meg az elégtétel? – Milyen önkéntes elégtételt tudsz elvégezni?

36. Gyakori szentgyónás

Pl.: Néri Szent Fülöp egyik gyónója mondta el barátjának, hogy elment gyónni a Szenthez, és megvallotta neki súlyos bűnét. Már régóta nem tudott megszabadulni az ifjú e bűntől. Szent Fülöp végül is a következő elégtételt adta fel neki: „Imádkozzál mindennap egy Üdvözlégy Máriát és utána mondd el: Talán még ma meg fogok halni.” Az ifjú megtette, és teljesen megváltozott a következő gyónásig. Igaz keresztény módon élt azután. El tudta hagyni csúnya bűnét.

Mikor kell gyónnod?

1. Gyónd meg a halálos bűnt azonnal.

2. A kisebb bűneidet havonta.

Megszentelő kegyelem nélkül nem juthatsz a mennyországba. Nem tudod, mikor halsz meg. Ezért ne maradj soha halálos bűnben. Mihelyt lehet, azonnal menj és gyónd meg. Ha nem lenne halálos bűnöd, akkor is legalább havonta gyónd meg a kisebb bűneidet. Ilyenkor a szentgyónás letörli azokat, és erőt ad a jóra. Még szebb, fényesebb lesz lelkeden a megszentelő kegyelem.

Mit kapunk a jó szentgyónás által Istentől?

A jó szentgyónás

1. megtisztít a bűnöktől,

2. megszabadít a pokoltól,

3. részben a tisztítótűztől,

4. megadja a megszentelő kegyelmet,

5. és még sok más kegyelmet.

Ebből láthatod, hogy milyen nagy a szentgyónás haszna!

Pl.: Ha leírnád minden bűnödet, aztán azt a papírt beledobnád a tűzbe, semmi nem maradna belőle, senki el nem tudná olvasni többé soha. – Így törli el a jó Isten bűneidet, ha jó szentgyónást végeztél.

Ezért gyónjál gyakran, hogy minél többször megújuljon lelked a szentgyónásban.

Válassz magadnak egy állandó lelkiatyát. Mindig nála végezd szentgyónásaidat, és tőle kérj eligazítást minden problémádra. Légy iránta teljes bizalommal, mert lelkiatyád a te lelked atyja.

Kérdések:

Mikor kell gyónni? – Miért nem szabad halálos bűnben élni? – Mit kapsz a szentgyónás által?

37. Búcsú

Egy elítélt amnesztiát kap. Még évek volnának hátra, amit le kellene töltenie, de kegyelmet kap. Az államfő elengedi neki a további büntetést.

Ilyen amnesztia a búcsú. A búcsú az ideigtartó büntetések részbeni vagy egészbeni elengedése. A szentgyónásban a jó Isten megbocsátotta a bűnöket, de még le kell törlesztened a bűn után járó büntetéseket. Meg kell tisztulnod a bűnös hajlamoktól is, vagy itt a földön, vagy a tisztítóhelyen.

Ezért engedélyez az Anyaszentegyház búcsúkat Krisztus Urunk, Szent Anyja Szűz Mária és a szentek érdemei miatt. Jézus szenvedéseivel, kereszthalálával, a szentek, vértanúk áldozataikkal érdemeket szereztek Isten előtt. Érdemeik az egyház kincsei, amelyek miatt elengedi az ideigtartó büntetést teljesen, ez a teljes búcsú, vagy csak részben, ez a nem teljes vagy részleges búcsú.

Teljes búcsút az nyerhet, aki a megszentelő kegyelemben van, és aki Istent teljes szívből szereti tökéletes szeretettel.

Aki a teljes búcsú elnyerése után halna meg, az a mennyországba jutna.

Nem teljes búcsú, pl.: 40, 50 napi búcsú, azt jelenti, hogy annyi ideig tartó szenvedést enged el Isten, amitől való szabadulásért régen 40–50 napig kellett volna vezekelni, pl. kenyéren és vízen böjtölni.

Búcsúkat nyerhetünk önmagunknak vagy a tisztítótűzben szenvedő lelkek javára. De élők javára nem nyerhetünk búcsút. Néhány nem teljes búcsú:

300 napit nyer, aki imádkozik, amikor Úrfelmutatásra harangoznak. Vagy: aki térdet hajt az Oltáriszentség előtt és mondja: „Imádlak Jézusom, én Istenem, aki jelen vagy szereteted szentségében.” Vagy aki Jézus Szent Nevét segítségül hívja: pl. Jézusom segíts! 100 napi búcsút nyer, aki így köszön: „Dicsértessék a Jézus Krisztus. Felelet rá: Mindörökké Amen.”

Teljes búcsút nyerhetsz:

Ha a keresztúti ájtatosságot elvégzed (egyedül is!). Ha az Oltáriszentség előtt imádkozod el a rózsafüzért. Ha szentáldozás után elimádkozod a búcsúimát a feszület előtt és egy Miatyánkot, egy Üdvözlégyet és egy Dicsőséget imádkozol utána a Pápa szándékára.[2]

Búcsúima teljes búcsú elnyeréséért:

„Íme, ó jóságos és legédesebb Jézus, színed előtt térdre borulok, és lelkem egész hevével kérlek és könyörgök, hogy vésd szívembe a hit, remény és szeretet eleven érzelmeit, bűneim fölött igazi bánatot és azok jóvátételére a legelszántabb akaratot; míg nagy lelki megilletődéssel és fájdalommal öt Sebedet fontolóra veszem, szem előtt tartva azt, amit már Dávid próféta adott ajkadra, jóságos Jézus: „átfúrták kezemet és lábamat, megszámlálták minden csontomat.” (Zsolt 21,17–18)

Kérdések:

Mi a búcsú? – Mit enged el Isten a búcsú által? – Mi a teljes búcsú? – Mikor nyerhetsz teljes búcsút? – Mi az a nem teljes búcsú? – Milyen imádságokat kell elmondani, hogy búcsút nyerhess?

III. A szentáldozás

Jézus az Oltáriszentségben van jelen köztünk, mert nagyon szeret minket.

Az Oltáriszentség Jézus Krisztus valóságos szent Teste és Vére a kenyér és a bor külső színe alatt. A szentáldozáskor Jézus jön hozzánk az Oltáriszentségben.

38. Jézus rendelte az Oltáriszentséget

(Jn 6,5–15 és Jn 6,25–70) A csodálatos kenyérszaporítás alkalmával Jézus öt kenyérrel jól tartott 5000 férfit és még több ezer asszonyt és gyermeket. – A nép annyira fellelkesedett, hogy utána ment Kafarnaumba. Újból látni akarták. Akkor Jézus így szólt hozzájuk: Kerestek engem, mert ettetek és jóllaktatok, de olyan kenyeret keressetek, melyből, ha valaki eszik, ha meghal is, élni fog. Akkor felkiáltottak: Uram add nekünk azt a kenyeret. Jézus így szólt hozzájuk: Bizony mondom nektek, én vagyok a mennyből leszállott kenyér. – Akkor kérdezték tőle, hogyan adhatja magát eledelül? De Jézus erre megismételte szavait: „Én vagyok az égből szállott kenyér, aki e kenyérből eszik, nem hal meg sohasem.” „Bizony mondom nektek, az én testem étel és az én vérem ital.” – Ekkor többen elhagyták őt, mert nem szerették. Tanítványaihoz fordult Jézus, és kérdezte őket: ti is el akartok hagyni engem? Szent Péter így válaszolt: Kihez mennénk, hiszen Te vagy a teljes Igazság, a mi életünk. Jézus ekkor megígérte, hogy saját magát adja eledelül híveinek. Nem olyan eledel, mint a manna azoknak, akik a pusztában vándoroltak. Jézus valóságos Isten és valóságos ember; aki testét, vérét, lelkét és istenségét adja eledelül. Vendégségbe hívja azokat, akik benne hisznek és Őt szeretik. A lakomán saját magát adja táplálékul.

Pl.: Egy édesanya haldoklóit. Lehúzta jegygyűrűjét az ujjáról, és odaadta kislányának. Így szólt leányához: Ha ránézel, mindig gondolj rám, ha majd nagyobb leszel, viseld ezt a gyűrűt. Gondolj a te édesanyádra, aki téged annyira szeretett. A leány viselte a drága emléket. Mindig édesanyja jutott eszébe, ha a gyűrűre nézett. Aki halála előtt van, hagyni akar azoknak, akiket szeret.

Jézus nem emléket hagyott, nem ruhája darabját, nem hajszálat, pénzt, vagy drágaságot, hanem saját magát, Testét és Vérét. Jézus így hagyta ránk: Jézus halála előtt együtt volt apostolaival az utolsó vacsorán. Miután vacsoráltak, Jézus kezébe vette a kenyeret, megáldotta, megtörte, és odaadta nekik, és ezeket mondotta: „Vegyétek és egyétek, mert ez az én testem, melyet értetek adok oda.” Majd kezébe vette Jézus a kelyhet, melyben bor volt, azt is megáldotta, és odaadta nekik, s így szólt: „Igyatok ebből mindnyájan, mert ez az én vérem, melyet értetek és sokakért kiontok a bűnök bocsánatára.” Majd így szólt hozzájuk: „Ezt cselekedjétek az én emlékezetemre.” Akkor az apostolok magukhoz vették Jézus Testét és Vérét, vagyis megáldoztak.

Jézus e szavakkal: ez az én testem, ez az én vérem, átváltoztatta a kenyeret szent Testévé és a bort pedig szent Vérévé. – Jézus az ő valóságos testét és valóságos vérét a kenyér és bor külső színe alatt, az Oltáriszentségben hagyta nekünk.

A kenyér és a bor színe, íze megmarad, – de már nem kenyér és nem bor többé, hanem az Ő szentséges Teste és Krisztus szentséges Vére.

Jézus Isten, aki mindent megtehet. Jézus tudott csodákat tenni: a vízen járt, vagyis parancsolt a tengernek. – A vizet borrá változtatta a kánai menyegzőn. Parancsolt a viharnak. Megszaporította a néhány kenyeret és abból sok ezer ember evett… Így csodálatosan az Oltáriszentségben Jézus Krisztus van jelen a kenyér és a bor külső színe alatt, mivel a kenyeret átváltoztatta Szent Testévé, a bort pedig Szent Vérévé.

SZVU: „Ez nagy szentség valóban, ezt imádjuk legjobban, melyet Jézus nekünk hagyott testamentumban.”

Jézus még azt is mondotta apostolainak az utolsó vacsorán: „Ezt cselekedjétek az én emlékezetemre!”

Jézus e szavakkal hatalmat és parancsot adott az apostoloknak, hogy a kenyeret és a bort átváltoztassák Krisztus Urunk szent testévé és a bort vérévé.

Az apostolok utódai a püspökök és áldozópapok, akik a szentmisében változtatják át a kenyeret Jézus szent testévé és a bort Jézus szent vérévé. – Ezt a hatalmat Jézus átadta az apostoloknak, az apostolok a püspököknek és a püspökök az áldozópapoknak. Az áldozópapok akkor kapják meg ezt a hatalmat, amikor a püspök őket felszentelte papokká.

A papszentelésnél a többi között azt is mondja a szentelő püspök: Vedd a hatalmat, hogy a kenyeret átváltoztasd Jézus szent testévé és a bort az Ő szent vérévé.

Pl.: a hitleristák sok ezer embert zsúfoltak össze, akik nekik nem tetszettek. Ott a legtöbben éhen haltak, sokat közülük kivégeztek, gázkamrában elégettek. Ilyen tábor volt többek közt Dachauban is. Sok ezren voltak ott, akik szörnyű kínok között szenvedték el a legrettenetesebb kínzásokat. Köztük volt több ezer katolikus pap is. Így 2000 lengyel pap is, de más nemzetek fiai is. Oda hurcolták a német Karl Leisnert is, aki diakónus, szerpap volt, nagyon szeretett volna pap lenni, 1944 decemberében egy francia püspököt is bevittek Dachauba.

A „26-os blokk papjai”-nak sikerült behozni a táborba a szükséges kellékeket a papszenteléshez: a szent olajat, a szertartási könyveket. Így 1944 decemberében pappá szentelte a püspök ezt a fiatalembert, egy kicsi szobában, egy fabarakkban, a láger közepén, ahol nem szólt a harang, nem voltak püspöki ruhák …, de Jézus felszenteltetett egy papot, hogy legyen ismét egy, aki átváltoztatja a kenyeret az Ő szent testévé és a bort szent vérévé.

Kérdések:

Mi az Oltáriszentség? – Hogyan ígérte meg Jézus az Oltáriszentséget? – Mikor rendelte Jézus az Oltáriszentséget? – Mit tett Jézus az utolsó vacsorán? – Mely szavakkal változtatta át Jézus a kenyeret az Ő szent testévé és a bort az Ő szent vérévé? – Mire adott hatalmat és parancsot Jézus az apostoloknak, amikor azt mondta nekik: „Ezt cselekedjétek az én emlékezetemre”? – Most kik változtatják át a kenyeret Jézus szent testévé és a bort Jézus szent vérévé? – Mikor történik ez?

39. Jézus a kenyér és a bor külső színe alatt van jelen az Oltáriszentségben

Az oltáron mise felajánláskor csak a kenyér, a fehér ostya van egy kis tányéron és a bor a kehelyben.

Pl.: a kis Tarbinduono Gigi (de Palermo) minden este belopakodott a sekrestyébe, hogy megcsókolja az ostyát, amivel misézni fog másnap a pap. Tudta, hogy az még csak kenyér volt akkor. Azt mondta, hogy azért teszi ezt, mert „Reggel, amikor majd Jézus teste lesz belőle, ott találja Jézus rajta az én csókomat, és meg lesz elégedve, hogy én Őt nagyon szeretem.”

1. Átváltoztatáskor a pap ugyanazt teszi és mondja, amit Jézus cselekedett az utolsó vacsorán, tehát átváltoztatáskor lesz a kenyérből Jézus teste és lesz a borból Jézus vére. De megmarad a kenyér és a bor külső színe, íze, súlya. A fehér Ostya és a bor színei megmaradnak, mint takaró, fátyol, melyek elrejtik Jézust. Átváltoztatás után mindjárt „Úrfelmutatás” van.

Pl.: Mátyás király is álruhában járt a nép között, de így is király volt. Jézus is valóságos Isten és ember a fehér Ostya és a bor külső színe alatt.

Az apostolok is kenyeret láttak, amikor Jézus azt mondta nekik: Vegyétek és egyétek, ez az én testem. Bort láttak, amikor azt mondta nekik: Igyatok ebből mindnyájan, ez az én vérem. De elhitték, hogy a kenyér színe alatt Jézus Teste van, és hogy a bor külső színe alatt Jézus Vére van jelen. Ezért imádták és szerették annyira Jézust.

Ének: „Ezért ezt a nagy szentséget leborulva imádjuk,

Teste s Vére a Krisztusnak, mert itt vagyon jól tudjuk,

Ha elménkkel fel nem fogjuk, hitünkkel megfoghatjuk,

Hitünkkel megfoghatjuk.

Szentléleknek egyetemben áldás, örök dicsőség.

Háromságban egy szent Istent áldjon minden nemzetség,

Áldjon minden nemzetség.” Amen.

„Itt az ostya és a bor már, Golgotává lett az oltár.

A pap itt az Üdvözítő, És az áldozat ugyanő.” (SZVU 177. 5.)

Pl.: Egy protestáns édesapa kislányával bement egy angliai nagy városba. Meglátogatták a templomokat is. Az egyikben a főoltár mellett piros mécses égett. A kislány megkérdezte édesapjától: „Miért ég ott az a mécses?” – „Mert ott az oltáron jelen van Jézus a kenyér színében” – válaszolta az apa. Aztán megnéztek még más templomokat is. De azok nem voltak katolikus templomok. A kislány megkérdezte „Itt miért nem ég a piros mécses.” – „Mert itt nincs jelen Jézus”, – volt a válasz. „Akkor menjünk olyan templomba, ahol ott van Jézus az oltáron” – kérte édesapját a kislány. – A leány biztatása, hogy keressék meg újra Jézust, elgondolkoztatta az apát. Tanulmányozni kezdte a katolikus hitet, és katolikus vallásra tért át kislányával együtt.

Az Oltáriszentségeket kehelyben őrzik, az oltáron levő szekrénykében, melyet tabernákulumnak hívunk. Örökmécs, piros mécs azért ég, mert jelzi: itt jelen van Jézus az Oltáriszentségben.

2. Élő Jézus van jelen az Oltáriszentségben.

Az élő ember testében csörgedezik a vére, bár nem látjuk, élteti a lelke, amely benne van. – Mert akkor hal meg az ember, amikor a lélek elválik a testtől.

A feltámadott Jézus van jelen az Oltáriszentségben a kenyér külső színe alatt is. Jelen van szent teste, vére és a lelke. De Jézus nemcsak ember, hanem Isten is, azért van az Oltáriszentségben az egész Úr Jézus: Istensége, embersége lelkével és testével együtt.

Pl.: Eymár Vilmos kicsiny volt, amikor bement a templomba. Felment az oltár lépcsőig, egészen közel az Úr Jézushoz. Megkérdezték tőle, hogy miért megy oda fel? Azt mondta, hogy Jézus meghallja nemcsak minden szavát, amit mond neki, de meghallja szíve dobbanását is.

Pl.: Egy kisfiú karácsonykor megnézte a Betlehemet, megcsodálta a Jézuska szobrát, a Szűz Anya szobrát, meg a pásztorokat is. Utána előre mert az oltárhoz. Ott letérdepelt, és sokat imádkozott. Testvére megkérdezte: „Miért nem maradtál a Betlehemnél?” Így válaszolt: „Nagyon szép ott minden, de Jézus ott nem él. Itt ebben a kis szekrényben, a Tabernákulumban, itt él Jézus. Ezért beszélek itt hozzá annyit.”

Az a Jézus elevenen van jelen az Oltáriszentségben, aki megszületett Betlehemben, akit imádtak a pásztorok, – aki tanította az embereket, aki csodákat tett, aki a tengeren járt, aki annyira szerette a gyermekeket és a bűnösöket, aki annyit szenvedett értünk, akit a keresztre feszítettek és meghalt, de harmadnapra feltámadott, – és most a szép mennyországban ragyog dicsőségben.

3. Ha megtörik a szent ostyát… annyiszor van jelen Jézus az Oltáriszentségben, ahány kicsiny darab szent Ostya van.

Pl.: Egy szentmisén nagyon sok áldozó volt. Az áldoztató pap közben észrevette, hogy a kehelyben nincs elég szentostya. Néhánynak nem jutott volna. Akkor széttörte a szent ostyákat, hogy mindenkit meg tudjon áldoztatni. Végül is az egyiket három részre törte, mert még hárman voltak, akik áldozni akartak. Azokat piciny szentostyákkal áldoztatta meg, ők is az egész Jézust vették magukhoz, testét, vérét, lelkét, istenségét. Mert Jézus annyiszor van jelen, ahány darab kis ostya darab van.

A ministráns azért tart az áldozó álla alá tálcát, hogy egy kicsiny morzsa se essen le a szentostyából, mert akkor is jelen van abban Jézus… Jézus végtelen szeretetében azt akarta, hogy annyiszor legyen jelen, ahány darab ostya van.

Te is látod magad egy tükörben, de ha azt széttöröd darabokra, akkor minden kis darabban meglátod magad. Egyetlen Nap van a naprendszerben, de hány és hány ablakon világít be sugaraival! Egyetlen napunk ráragyog kicsinyekre, nagyokra, egészségesekre, kirándulókra, betegekre, kórházakban fekvőkre, hogy meleget adjon, fényt sugározzon.

Így van jelen Jézus is csodálatosan, mindegyik szentostyában. Ezt azért akarta így, mert nagyon szeret minket.

Kérdések:

Mit jelent az, hogy Jézus a kenyér és a bor színe alatt van jelen az Oltáriszentségben? – A kenyér és a bor csak takarják-e Jézust, vagy a kenyér és a bor is megmarad? – Él-e Jézus az Oltáriszentségben? – Hol van jelen a templomban? – Mi jelzi, hogy jelen van az Oltárszekrénykében? – Hányszor van jelen Jézus az Oltáriszentségben? – Mi történik, ha széttörik a szentostyát? – Miért tart a ministráns tálcát az áldozó álla alá?

40. Szentséglátogatás

Pl.: Két fiú játszott a templom körül. Egyszer csak az egyik azt mondta: „Menjünk, látogassuk meg …” „De kit?” – kérdezte amaz. „Jézust a templomban” – volt a válasz. „De mit jelent az, hogy látogassuk meg, miért menjünk be hozzá?” – kérdezte ismét. – „Hogy beszéljünk vele.” – „Nekem nincs semmi mondanivalóm neki, nem tudnék vele beszélgetni…” – „De igen, nézd, menjünk be Jézushoz, és mondjuk neki: „Jézus, hiszem, hogy itt jelen vagy az oltáron. Szeretlek Téged. Neked adom szívemet, lelkemet, akaratomat. Nem akarlak ezentúl megbántani bűnökkel. Én a Te kis barátod akarok lenni mindig…”

– „Ha így van, akkor menjünk, én is akarok vele beszélni, mondta a másik.” A két fiú bement a templomba, meglátogatni Jézust, az Oltáriszentségben.

Szentséglátogatáskor bemégy a templomba, a bejáratnál meghinted magad a szenteltvízzel. Köszöntőd Jézust, és térdet hajtasz és mondod:

„Imádlak Jézusom, én Istenem, aki jelen vagy szereteted Szentségében.”

Aztán imádod az Úr Jézust. Elmondod neki: „Jézusom hiszek Benned, Jézusom remélek Benned, Jézusom szeretlek Téged.” Más imát is mondhatsz: „Oh édes Jézus, oh kegyes Jézus, oh irgalmas Jézus, imádlak teljes szívemből, szeretlek teljes lelkemből. Oh Jézusom neked élek, oh Jézusom neked halok. Édes Jézus tied vagyok életemben és halálomban.”

Beszélgess el Jézussal, imádkozzál hozzá szüleidért, rokonaidért, testvéreidért, mindazokért, akikért imádkozni kell és imádkozni akarsz.

Hívjad lelkedbe Jézust, ez a lelkiáldozás. Ezt mondjad neki: „Úgy szeretném édes Jézus, ha vendégem lennél, hű szívemben, hajlékomban szépen megpihennél.”

Örülj már előre annak, hogy a szentáldozáskor Jézus vendéged lesz, és szívedbe jön. Látogatás után újra térdet hajtasz Jézus előtt. Mielőtt kimégy a templomból, meghinted magad szenteltvízzel, így távozol Isten házából. Amikor a szenteltvízzel meghinted magad, szépen keresztet vetsz magadra és mondod: „Az Atyának és Fiúnak és Szentlélek Istennek nevében. Amen.”

Kérdések:

Mikor látogathatod meg Jézust? – Mit kell tenned, amikor beérsz a templomba? – Mit mondasz Jézusnak, amikor meglátogatod? – Hogyan végzel lelkiáldozást? – Kiért imádkozol ilyenkor? – Hogyan távozol a templomból?

41. Szentmise

Pl.: Baylon Szent Paskal gyermekkorában pásztor volt. Reggel korán ki kellett hajtania a nyájat a mezőre. Amikor harangoztak és tudta, hogy szentmise van, olyankor letérdelt a templom felé, és azt mondta: „Imádlak, szeretlek Jézusom, Aki most jössz el a szentmisében.” – Ha nem tudott letérdelni, akkor is imádkozott, és mondta: „Imádlak Jézusom, aki feláldoztad magad értünk a szentmisében.”

Jézus a szentmisében jön el hozzánk. Amikor a pap elmondja azokat a szavakat, amiket Jézus mondott az utolsó vacsorán: Ez az én testem, ez az én vérem – ekkor csöngetnek és mindenki letérdel, mert ekkor jön el Jézus. Így imádkozunk csendben: „Édes Jézus neked élek … neked halok … tiéd vagyok életemben és halálomban.” Baylon Szent Paszkál éppúgy tudta, mint az apostolok, hogy a kenyér és a bor a szentmisében változik át Jézus szent Testévé és szent Vérévé.

1. Szentmise a mi áldozatunk

Áldozat annyit tesz, hogy valamely kedves tárgyunkat odaadjuk Istennek magunk helyett. – Így már Káin és Ábel is mutattak be áldozatot Istennek. Káin a föld silányabb terméséből adott, Ábel azonban a legszebb bárányt tette az oltárra. Ezért Isten Ábel áldozatát szívesen fogadta, de Káinét nem.

Jézus előtt az Ószövetségben minden húsvétkor minden család egy hibátlan bárányt áldozott fel Istennek, hálából, hogy kiszabadultak az egyiptomi rabságból.

De ez a bárány csak jelképe volt Jézusnak. Igazán Jézus az Isten Báránya, aki elveszi a bűneinket. Az utolsó vacsorán az Úr Jézus azt mondta, hogy testét és vérét adja értünk. Azért mondta az utolsó vacsorán, hogy: Az én Testemet értetek odaadom, és az én Véremet értetek kiontják a bűnök bocsánatára. Már előre tudta, hogy másnap, nagypénteken, a Kálvárián feláldozza magát értünk, a keresztfán. A véres kereszten feláldozta magát Jézus értünk, de értünk adja Testét és Vérét, mindig, amikor szentmise van. Amikor szentmise van, Jézus megújítja keresztáldozatát. Azért teszi ezt, hogy akik nem voltunk ott a keresztáldozatnál, nekünk is részünk legyen abban, valahányszor a szentmisén vagyunk.

A szentmise-áldozat tehát: Jézus szent Testének és Vérének áldozata a kenyér és a bor külső színe alatt, amikor Jézus megújítja a keresztáldozatát.

2. Kötelező szentmise

Pl.: Éppen szentmise volt, amikor egy szentéletű remete a templomba ment. Figyelte, hogy két angyal ment el egy nagy könyvvel mindenki mellett, aki csak ott volt. Egyik tartotta a könyvet, a másik pedig beírt a könyvbe. Egyiknek írta aranybetűvel, másiknak ezüsttel, volt akiknek fekete tintával, volt olyan, akinek csak vízzel írta be. – A remete megkérdezte, mit ír, és miért ír ilyen különböző színű tintával? Azt válaszolta, hogy mindenkinek olyan tintával írta be, amilyet megérdemel. Arannyal, aki szépen és mindig odafigyelve imádkozik a pappal együtt a szentmisén. Ezüsttel, aki imádkozik, de nem egészen figyel a szentmisére. Feketével, aki éppen, hogy csak jelen van. Vízzel, aki rosszalkodik, beszélget, rendetlenkedik a szentmisén.

Minden vasárnap és ünnepnapon kötelesek részt venni a szentmisén, akik már hétévesek elmúltak.

A vasárnapokon kívül kötelező a szentmisén részt venni a parancsolt ünnepeken is. Ilyen ünnepek a következők: Karácsony, – Újév, – Vízkereszt, – Áldozócsütörtök, – Úrnapja, – Péter-Pál, – Nagyboldogasszony napja, – Mindenszentek, – Szeplőtelen Fogantatás ünnepe.

Vannak tanácsolt ünnepek is, mikor tanácsolt szentmisére menni.

Pl.: Guido de Fontgalland, amikor szünet volt, minden nap ment szentmisére. Megfigyelték, hogy Úrfelmutatás alatt nem hajtja le a fejét, hanem felnéz a Szent Ostyára és a Kehelyre. Miért nem hajtja le a fejét? – kérdezték tőle … Amikor felmutatják Jézusom Testét és Vérét, felnézek, mert ott van Ő, odanézek Reá, hogy Vele beszélgessek.” Válaszolta a kisfiú.

Szentmisére nemcsak azért jövünk, mert parancs, hanem, mert

a) Jézus áldozza fel magát értünk éppúgy, mint egykor a keresztfán. Akkor a keresztfán vérének piros miseruhájában áldozta fel magát, most megújítja értünk, hogy részünk legyen benne.

b) A szentmise az Egyház áldozata. A szentmise által tudjuk igazán imádni Istent és neki hálát adni és tőle valamit kérni.

Kérdések:

Mikor jön el Jézus hozzánk az Oltáriszentségben? – Mi az áldozat? – Mit jelent, hogy Jézus az Isten Báránya? – Mikor és hol áldozta fel magát Jézus? – Kinek kötelező szentmisén részt venni? – Melyek a parancsolt ünnepek? – Csak azért jövünk a szentmisére, mert az parancs?

42. A szentáldozás

Pl.: Napóleon a francia császár megkérdezte egyszer tábornokaitól: „Mit gondolnak, melyik volt a legszebb nap életemben?” … Azok nem tudták megmondani. „Amikor első áldozó voltam” – mondta Napóleon.

Amikor a szentáldozáshoz járulsz, Jézus jön a szívedbe, lelkedbe.

Jézus mondta az utolsó vacsorán: Vegyétek és egyétek… Most is ezt akarta, hogy mindnyájan vegyétek és egyétek… – a kenyér színe alatt.

Máskor azt mondta Jézus: „Én vagyok az élő kenyér, aki a mennyből szállottam alá.”

Azt is mondta, hogy „Aki eszi az én testemet és issza az én véremet, annak örök élete van …, és én föltámasztom őt az utolsó napon”!

Jézus azért jön el hozzánk a kenyér színe alatt, hogy ne féljünk tőle. A kenyér színében mindnyájan tudjuk Őt magunkhoz venni.

Ha a kenyér színében egy szín alatt áldozol, akkor is az egész Jézust veszed magadhoz, testével és vérével, lelkével és Istenségével. Keleti szertartású keresztény testvéreink pl. a görögkatolikusok is két szín alatt áldoznak. Így a görögkeletiek is. Az Anyaszentegyház nálunk is megengedi, hogy bizonyos esetekben legyen két szín alatti áldozás. De erre csak a püspök adhat külön engedélyt.

Pl.: A magyar Alföldön sokfelé, ha hazamennek a szentmiséről, azt mondják azoknak, akik otthon maradtak (betegek, nagyon öregek), – „Részük legyen a szentmisében”.

Jó édesanyák hazamennek a szentáldozás után, megcsókolják kis gyermeküket, hogy átadják a Jézuska csókját.

Valóban, akik a szentmisén vannak, azok részesülnek Jézus áldozatából, ha a szentáldozásban magukhoz veszik Jézust, ha szívükbe fogadják Őt.

A régi keresztények csak úgy, mint a mostani buzgó katolikusok, mindennap áldoznak.

Azért áldozunk, mert lelkünknek szüksége van táplálékra. Amint táplálékot szednek fel a növények, – táplálkoznak az állatok is. Az emberek teste is ételből és italból él, hogy tovább tudjon növekedni, élni, gyarapodni.

Az ószövetségi népet is mannával táplálta Isten a pusztában, hogy éhen ne vesszen. De Jézus azt ígérte, hogy „Nem úgy, mint atyáitok a pusztában mannát ettek és meghaltak, aki abból a kenyérből eszik, melyet én adok, ha meghal is élni fog, mert én feltámasztom őt az utolsó napon.” Azért mondta Jézus: „Én vagyok az élet kenyere.” A lélek igazi eledele Jézus, mert ha a szentáldozáskor vele egyesülünk, mint a szőlőtőke élteti a szőlővesszőt, úgy éltet minket is Jézus.

Pl.: Egyszer egy vándorcirkuszból kiszabadult egy oroszlán. Lett nagy riadalom, félelem. Reggel aztán éppen a gyárba sietett egy munkás férfi, amikor szembe jött vele az oroszlán. Még ő is megijedt, de nem mutatta. Mit tegyen? Ha szaladni kezd, széttépi az oroszlán. Akkor a kezében levő zseblámpával hirtelen az oroszlán szemébe világított. Azt annyira meglepte a kis villanylámpa, hogy menten elszaladt. Így a munkás szerencsésen megmenekült a haláltól.

Szent Péter apostol, az első pápa azt mondja, hogy az ördög mint egy ordító oroszlán körül jár, hogy keresse, kiket vegyen el a jó Istentől.

Ellenszerünk az ördög ellen a szentáldozás. Megvéd a bűntől, erőd ad, hogy legyőzzük a kísértéseket.

Még szebb, ragyogóbb lesz a lelkünk, mert Jézus a szentáldozásban nagyobbítja bennünk a megszentelő kegyelmet.

Mint az étel erősít, az ital üdít és frissít, úgy szabadít meg Jézus, amikor áldozunk, a bocsánatos bűnök terhétől. Mint a forrásvíz felüdít, úgy erősít Jézus is szent testével. A jó szent áldozás által könnyen jutunk el a mennyországba.

A szentáldozás

1. Az Úr Jézussal egyesít.

2. Nagyobbítja bennünk a megszentelő kegyelmet.

3. Letörli lelkünkről a bocsánatos bűnöket.

4. És a jóra erősít.

5. Mennyországba besegít.

Pl.: Az Ószövetségben Illés prófétát Isten kenyérrel táplálta. Illés megette, és annak a kenyérnek erejében 40 napig tudott menni, amíg eljutott Isten hegyéig, Horeb hegyéig.

Kérdések:

Ki jön hozzánk a szentáldozáskor? – Mit ígért Jézus azoknak, akik szentáldozáshoz járulnak? – Miért áldozunk csak a kenyér színe alatt? – Miért szükséges a szentáldozás? – Mit kapsz a szentáldozás áltál?

43. Hogyan áldozhatunk

Pl.: Egy édesanya így szólt a fiához: – „Milyen szép ruhát szeretnél, amikor elsőáldozó leszel?” – „Oh anyám, válaszolta a fiú, nem az a fontos. Azt szeretném, ha lelkem nagyon szép lenne Jézus fogadására.” És a fiúnak nagyon igaza volt. Az a fontos, hogy a lelked szép virágos kertje legyen Jézusnak! Jól készülj elő a szentáldozáshoz. Lelked kertjéből a nagy gazokat kapáld ki, dobáld ki, a kis gazokat gyomláld ki. Lelked kertjét be kell ültetned virágokkal. Öntözgeted is, hogy szép üdék legyenek.

1. A lelki előkészület a szentáldozáshoz

1. A halálos bűnöktől megtisztítjuk lelkünket a szentgyónásban. (A halálos bűnök a nagy gazok.)

2. A bocsánatos bűnöket legalább megbánjuk. (Ezek a kis gazok.)

3. Önmegtagadásokat és jócselekedeteket végezünk Jézus fogadására. (Vagyis beültetjük virágokkal.)

4. Elmondjuk az előkészítő imádságokat. (Jó imádság olyan, mint az öntözés a kertnek.)

Aki halálos bűnben áldozik, igen nagy bűnt, szentségtörést követ el. Ha halálos bűnöd van, ne menj a szentáldozáshoz, amíg meg nem gyóntál.

2. A testi előkészület

Rendesen öltözve, tisztán járulj a szentáldozáshoz, az Úr Jézus iránti tiszteletből.

Meg kell tartanod a szentségi böjtöt is. Régebben éjféltől kezdve még vizet sem volt szabad innia annak, aki a szentáldozáshoz járulni akar. Nemrég a Szentatya könnyített ezen, hogy minél többen járuljanak a szentáldozáshoz.

Most a szentségi böjt a következő:

a) Egy órával a szentáldozás előtt, be kell fejezni az evést és ivást.

b) Vizet bármikor lehet inni.

c) Betegek vehetnek magukhoz orvosságot.

d) A haldoklók áldozhatnak akkor is, ha ettek előzőleg.

Az Anyaszentegyház azért rendelte így, hogy a dolgozó fáradt emberek is bármikor járulhassanak a szentáldozáshoz, akár reggel, délben vagy este. Persze napjában csak egyszer járulhatunk a szentáldozáshoz. A halál előtt újból áldozhat olyan is, aki aznap már szentáldozáshoz járult.

3. Hogyan áldozunk?

Pl.: Lisieux-i Kis Szent Teréz nagyon szerette Jézust. Sokat imádkozott hozzá. Nagyobb korában elmondta, hogy ötéves kora óta mindent megtett, amit Jézus kívánt tőle, bármi is volt az. Amikor egyszer imádkozott, egy kis gyermek jött vele szembe a folyosón. „Ki vagy te kis gyermek?” – kérdezte tőle. „Én vagyok a Terézke Jézuskája, – hát te ki vagy?” „Én vagyok a Jézuska kis Terézkéje” – válaszolta Kis Teréz. Ekkor azonban eltűnt a gyermek és Szent Teréz nagyon boldog volt, hogy találkozhatott a Jézuskával.

Első szentáldozáshoz a következőképpen fogsz járulni:

Megújítjuk a keresztségi fogadalmat. A plébános atya fog kérdezni titeket, és ti hangosan válaszoltok a kérdésekre. Azután kezdődik a szentmise, azalatt együtt imádkozni fogunk és együtt énekelünk.

A miséző pap áldozás után kiveszi a kelyhet az oltárszekrényből. Majd kezébe veszi az Oltáriszentséget, felemeli a kehely felett, és mi hangosan együtt mondjuk a mellünket verve: „Uram, nem vagyok méltó, hogy hajlékomba jöjj, hanem csak egy szóval mondd, és meggyógyul az én lelkem.”

Aztán egy-egy sor áldozó fölmegy az áldoztatórácshoz. Ne térdeljetek túl közel a rácshoz, sem egymáshoz. Mikor a plébános atya odaér hozzád, emeld fel a fejedet, akkor a plébános atya ezt mondja: „Corpus Christi” (Krisztus teste) – és te hangosan mondjad „Amen” – (Bizony úgy van.) Akkor nyisd ki a szájad, és tedd ki nyelvedet az alsó ajkadra, és a plébános atya nyelvedre teszi az Oltáriszentséget. Azután szép lassan húzd vissza nyelvedet, szádat csukd be, és hajtsd meg fejedet. Mikor a szomszédod is áldozott, felállsz, térdet hajtasz és visszamégy a helyedre. Az Oltáriszentséget nyeld le, ha szájpadlásodra tapadt volna, akkor nyelveddel vedd le, úgy nyeljed le. Ujjal nem szabad hozzá érni.

4. Szentáldozás után

Amikor visszaértél a helyedre, térdelj le. Először is a saját szavaiddal köszönd meg az Úr Jézusnak, hogy eljött a lelkedbe, vendéged tett. – Így beszélgess Jézussal:

Jézusom, teljes szívemből szeretlek, teljes lelkemből és minden erőmből. – Ígérem, hogy jó leszek, kerülni fogom a bűnöket, – és a bűnre vezető alkalmat is. Segítsd meg jó szüleimet, testvéreimet, rokonaimat, a Szentatyát, lelkipásztorainkat, az Anyaszentegyházat. .Segítsd meg azokat, akikért imádkoznom kell, akik legjobban rászorulnak irgalmadra Jézusom.

Kérdések:

Hogyan készülsz elő lelkileg a szentáldozáshoz? – Hogyan készülsz elő testileg? – Mikor szabad enni, inni a szentáldozás előtt? – Vizet meddig lehet inni? – Betegnek szabad-e orvosságot bevenniük? – Haldoklók áldozhatnak-e egy nap újra? – Szabad-e egy nap kétszer áldozni? – Hogyan járulsz a szentáldozáshoz? – Hogyan fogadod magadhoz Jézust? – Mit felelsz a pap szavaira, mielőtt áldoznál? – Mit kell tenned a szentáldozás után?

44. Gyakori szentáldozás

Pl.: Éppen elsőáldozási nap volt. Sokan fogadták Jézust a szívükbe. Aznap este eljött az atyához egy fiúcska félénken „Atyám, én ma voltam elsőáldozó, olyan boldog vagyok.” „Szeretném megkérdezni, lehetne-e nekem minden reggel fogadnom Jézust a szívembe? Mert én úgy szeretném, ha Jézus újra hozzám jönne …”

Akár mindennap is járulhatsz szentáldozáshoz.

A gyakori szentáldozáshoz szükséges a megszentelő kegyelem, vagyis, hogy ne legyen halálos bűn a lelkünkön, és tiszta szándék, vagyis azért akarjuk Jézust a szívünkbe fogadni, mert szeretjük Őt. Nem kell tehát minden szentáldozás előtt gyónni, csak akkor, ha halálos bűne van valakinek.

Aki gyakori áldozó, az legalább egy hónapban egyszer végezze el szentgyónását. Ilyenkor elmondod a bocsánatos bűneidet. Beszámolsz a lelkiatyának, hogy miben törekedtél előbbre jutni? Milyen bűnt iparkodtál elkerülni utolsó gyónásod óta. Elmondod, hogy milyen jót tettél, hogy miben haladtál.

Minden katolikus keresztény vallásúnak el kell végeznie a szentgyónást Húsvét táján, és kötelessége a szentáldozáshoz járulnia. (Hamvazószerdától legalább Szentháromság vasárnapig!)

„Bűneidet minden esztendőben meggyónjad és legalább Húsvét táján az Oltáriszentséget magadhoz vegyed” – parancsolja az Anyaszentegyház.

Kis gyermek is lehet első áldozó, ha kellő módon előkészítik őt a jó szülők és a lelkipásztor. Aki meg tudja különböztetni a jót a rossztól, és szereti Jézust az Oltáriszentségben, lehet elsőáldozó. A többit majd megtanulja később. („Quam singulari” előírása!)

Járulj a szentáldozáshoz nagyobb ünnepeken, családotok ünnepén (szüleid név- és születésnapján, a te névnapodon). – Ajánljál fel szentáldozást jó szándékra, másokért is pl. ismerőseidért, a bűnös megtéréséért, hogy azok is higgyenek, akik nem hisznek, azok is reméljenek Istenben, akik nem remélnek Benne, azok is szeressék, akik nem szeretik Őt még.

Első pénteken – járulj szentáldozáshoz. Végezzed a Jézus Szíve nagy kilencedet.

Pl.: 1673-ban Alacoque Szent Margit Mária az oltár előtt térdelt buzgón imádva Jézust. Ekkor megjelent neki Jézus és megmutatta neki szeretetből lángoló szívét. Jézus szívére mutatott, és ezt mondta neki: „Íme, a szív, mely annyira szereti az embereket, de az emberektől annyi hálátalanságot és szeretetlenséget kap.” Biztatta Alacoque Szent Margitot, legyen Jézus Szíve apostola, tiszteletének terjesztője.

Egy másik alkalommal ezeket mondta Jézus Alacoque Szent Margitnak: „Szívem túláradó szeretetében megígértem neked, hogy mindazok, akik kilenc egymásután következő hónap első péntekjén a szentáldozáshoz járulnak, nem halnak meg a nekik szükséges kegyelem nélkül. Nem halnak meg a nekik szükséges szentségek nélkül. Haláluk óráján Szívem biztos menedékül lesz nekik.”

Így segít el Jézus a mennyországba. Járulj tehát első pénteken mindig jól előkészülve a szentáldozáshoz, és halálod után biztosan eljutsz a mennyországba.

Kérdések:

Járulhatsz-e gyakran a szentáldozáshoz? – Kiknek nem kell újra gyónniuk a szentáldozás előtt? – Mi szükséges a szentáldozáshoz? – Mikor kötelező minden katolikus kereszténynek a szentáldozáshoz járulni? – Lehet-e elsőáldozó az egészen kis gyermek is? – Mikor ajánlatos a szentáldozáshoz járulni? – Mit ígért Jézus azoknak, akik kilenc egymás után következő hónap első péntekjén a szentáldozáshoz járulnak? – Milyen állapot szükséges az első pénteki szentáldozáshoz? – Mi az a Jézus Szíve nagy kilenced? – Mit ígért Jézus azoknak, akik ezt a nagy kilencedet tartják?

IV. A bérmálás

45. A Szentlélek eljövetele az apostolokra

„Jöjj Szentlélek Úristen,

Áraszd reánk teljesen,

Mennyből fényességedet,

Mennyből fényességedet.

Jöjj el, jöjj el, jöjj el, jöjj el,

Jöjj Szentlélek Úristen!” (SZVU 259.)

1. A Szentlélek a harmadik isteni Személy, valóságos Isten

az Atyával és a Fiúval együtt

A Szentírás gyakran szól a Szentlélekről.

Így pl.: Az angyal vitte hírül Szűz Máriának, hogy a Szentlélek ereje által Isten Anyja lesz.

Amikor Szűz Mária meglátogatta rokonát, Szent Erzsébetet, az is betelt Szentlélekkel.

Az öreg Simeon a Szentlélek indítására ment fel a templomba, hogy lássa a kis Jézust, akit odavitt Édesanyja.

Amikor Jézust megkeresztelte Keresztelő Szent János a Jordán vizében, a Szentlélek galamb képében szállott Jézusra.

Ezt a történetet így írja a Szentírás (Mt 3,16–17):

Megkeresztelkedése után Jézus azonnal feljött a vízből, mire megnyílt neki az ég, és látta, hogy Isten Lelke galamb képében leereszkedik, és rászáll. Akkor a mennyből ez a szózat hangzott: „Ez az én szeretett Fiam, akiben kedvem telik.”

Az utolsó vacsorán Jézus így beszélt a Szentlélekről a szomorú apostolokhoz: „Jobb nektek, ha én elmegyek, mert ha nem megyek el, a Vigasztaló nem jön el hozzátok. De ha elmegyek, majd elküldöm hozzátok.” (Jn 16,7) Azt is elmondta még az apostoloknak, hogy még sok közölni valója lenne, de még nem elég erősek arra, hogy azt megértsék, Ő azonban majd elküldi a Szentlelket, aki megtanítja őket mindenre. Jézus ezt így mondta: „De amikor eljön Ő, az Igazság lelke, elvezet titeket a teljes igazságra.” (Jn 16,13) Azt is megparancsolta az apostoloknak, hogy ne távozzanak el Jeruzsálemből, amíg el nem jön a Szentlélek.

A Szentírás még sok helyen szól a Szentlélekről, különösen Szent Pál apostol leveleiben. Így a Róm 5,5; 1Kor 12,4–11; Róm 14,16–17; 1Kor 2,9–16, 1Kor 6,19–20.

2. Szentlélek eljövetele az apostolokra

Az apostolok már kilenc napja voltak együtt Jeruzsálemben, az utolsó vacsora termében. Jézus Anyjával, Szűz Máriával imádkoztak, és várták Jézus ígéretét, a Szentlélek eljövetelét.

A Szentlélek a következőképpen jött el: (ApCsel 2,1–13) Amikor elérkezett a Pünkösd napja, mindnyájan együtt voltak ugyanazon a helyen. Hirtelen mint a heves szél zúgása, olyan zaj támadt az égből, mely egészen betöltötte a házat, ahol együtt voltak. Majd pedig tüzes nyelvek lobbantak fel, és a Szentlélek tüzes nyelvek alakjában szállott az apostolokra. Mindnyájan beteltek Szentlélekkel, és különféle nyelveken kezdtek beszélni. A Szentlélek ugyanis szólásra indította őket, és minden nemzet a saját nyelvén hallotta őket beszélni. Ezek az egyszerű galileai halász emberek most hirtelen idegen nyelveken tudtak beszélni. Az arabok arabul, az egyiptomiak, a perzsák, a görögök, mind a saját nyelvükön hallották őket beszélni. A különböző népekből való emberek nagyon csodálkoztak azon, hogy az apostolok mindenki nyelvén úgy tudtak beszélni, hogy ők megértették őket.

Mikor a Szentlélek leszállt az apostolokra, már nem féltek, mint addig. Sőt Szent Péter, a többi apostoloktól körülvéve, bátran odalépett az emberek elé, és hangosan hirdette, hogy Jézus Krisztus az ígért Megváltó. Beteljesedett, amit Jézus mondott nekik:

„Abban az órában majd megtudjátok, mit szóljatok. Hiszen, nem ti beszéltek, hanem Atyátok Lelke szól belőletek.” (Mt 10,20) Szemükbe megmondta Jeruzsálem lakosainak, hogy keresztrefeszítették Jézust, de Ő föltámadott halottaiból.

Szent Péter így folytatta a beszédét:

„Ezt a Jézust támasztotta fel az Isten: Ennek mi tanúi vagyunk mindnyájan. Miután fölszállott az Isten jobbjára, elnyerte az Atyától, majd pedig kiárasztotta a megígért Szentlelket. Ez az, amit itt láttok és hallotok …”

Ebben az volt a csodálatos, hogy Szent Péter így mert beszélni. De az is meglepetés volt, hogy akik hallgatták őt, nem haragudtak, „hanem fájdalom járta át szívüket”. Sőt megkérdezték az apostoloktól, hogy most mit tegyenek? Péter apostol azt felelte nekik, hogy bánják meg bűneiket és keresztelkedjenek meg. Azok hajlottak szavára: Még aznap mintegy háromezren csatlakoztak hozzájuk és megkeresztelkedtek. (ApCsel 2,36–41)

Kérdések:

Ki a Szentlélek? – Mit tudsz a Szentlélekről a Szentírásból? – Milyen alakban szállott Jézus feje fölé a Szentlélek megkeresztelkedésekor? – Jézus hogyan és mikor ígérte meg a Szentlelket az apostoloknak? – Mikor jött el a Szentlélek az apostolokra? – Mit láttak és mit hallottak akkor az apostolok? – Mi volt a Szentlélek eljövetelének a hatása? – Hogyan készültek az apostolok a Szentlélek eljövetelére? – Te hogyan készülsz a bérmálás szentségére? – Hogyan tartasz kilencedet a Szentlélek kegyelméért? – Mit ünnepelünk Pünkösdkor?

46. Az apostolok bérmáltak

Az apostolok számára eljött a jó alkalom, hogy tanúságot tegyenek Jézusról Jeruzsálemben, sőt máshol is, egészen a föld végső határáig. (ApCsel 1,8) Ezért el is indultak a világba. (ApCsel 8,17) Péter és János apostolok elmentek Szamariába, hogy hirdessék Jézust és tanítását a népnek. Amikor odaértek, imádkoztak értük, hogy rájuk szálljon a Szentlélek. Már meg voltak ugyan keresztelve, de még egyikükre sem szállott a Szentlélek. „Akkor rájuk tették kezüket és azok megkapták a Szentlelket.”

Akkor adták fel nekik a Szentlélek szentségét, akkor bérmálták meg őket.

Még ezt is olvashatjuk a Szentírásban (ApCsel 19,1–7): Szent Pál Efezusba ment, a kisázsiai nagy városba, ahol hirdette nekik Jézust. Megkérdezte őket: „Megkaptátok-e a Szentlelket megtéréstek után?” Azok így feleltek: „Még csak azt sem hallottuk, hogy van-e Szentlélek.” Kitűnt, hogy még csak Keresztelő Szent János keresztségével vannak megkeresztelve. „Azután rájuk tette kezeit, és leszállt azokra is a Szentlélek, nyelveken kezdtek beszélni és prófétáltak.” (ApCsel 19,6) Szent Pál külön is említi a korintusi híveknek, hogy mindnyájan, akik meg vannak keresztelkedve, azok a Szentlélek által lettek az Egyház tagjai. (Kor 12,12–20)

Azt is mondja Szent Pál, hogy azokat, akik keresztények, pecsétjével jelölte meg Isten, és mint foglalót árasztotta a szívükbe a Szentlelket. (2Kor 1,21)

Az apostolok tehát bátrak lettek és mentek szerte a világba hirdetni az evangéliumot. Mindenütt rátették a hívekre kezeiket, és ezáltal azok is vették a Szentlelket, mint ahogyan ők vették az első Pünkösdkor, amikor rájuk szállott tüzes nyelvek alakjában.

Az apostolok a bérmálás szentségét szolgáltatták ki azoknak, akik már előbb megkeresztelkedtek, az Úr Jézus parancsa szerint.

Biztos, hogy Jézus rendelte a bérmálás szentségét.

Amint mondotta az apostoloknak: Menjetek és kereszteljetek, úgy azt is mondta, hogy: Tegyétek rájuk a kezeteket és veszik majd a Szentlelket. Jézus akkor a bérmálás szentségét rendelte. Azt is mondotta az apostoloknak: „Menjetek, bérmáljatok”, amint parancsolta nekik: „Menjetek, kereszteljetek.” Ez valószínűleg föltámadása után történt.

Méltán írta római Szent Kelemen pápa, aki Szent Péter apostol harmadik utóda volt (Péter, Linus, Cletus és Kelemen) a Korinthusaikhoz írott levelében (1Kor 11,2), hogy akkor kapták meg a „Szentlélek teljességét”, amikor megbérmálkoztak. – Antiochiai Teofil (180 körül) azt írja: „Azért hívnak minket keresztényeknek, mert a Szentlélek olajával vagyunk fölkenve.” – Tertullián (160–222) hangsúlyozza, hogy a bérmálkozók testét kenik meg olajjal, de a lelkük javára. Azután kézföltétel által hívja rájuk a püspök a Szentlelket, és a megkereszteltekre akkor száll le a Szentlélek. (De bapt. 7.)

Ettől az időtől kezdve a keresztény hagyomány bőven ad hírt a bérmálásról. Urbán pápa (230 körül) szerint: minden hívő köteles a keresztség után a Szentlelket fogadni, hogy tökéletes keresztény legyen. – A keleti keresztényeknél is megvan a bérmálás minden egyházban, ők szintén az apostoloktól vették. A nesztoriánusok és a koptok még a IV. században elszakadtak az Egyháztól, mégis meg van náluk a bérmálás. Tehát ők is az apostoloktól vették át Krisztus parancsára. – Ezt a hatalmat Jézus adta az apostoloknak, – az apostolok pedig a püspököknek.

A bérmálás rendes kiszolgáltatója a püspök, de ha szükséges, a halálveszedelemben levőknek a plébános is kiszolgáltathatja a bérmálást. Más esetben is bérmálhat pap, akit a római pápa erre meghatalmazott.

Bűnt követ el, aki vétkes hanyagságból, vagy megvetésből nem bérmálkozik.

A kis gyermekeknek is szükséges a bérmálás szentsége, mivel nagy hátrányban van az, aki bérmálás nélkül hal meg. – A megbérmált több kegyelmet kap a földön és nagyobb boldogságot, dicsőséget a mennyországban.

Kérdések:

Hogyan bérmáltak az apostolok? – Kik vehették fel akkor a bérmálás szentségét? – Ki rendelte a bérmálást? – Mit tanít a Szenthagyomány a bérmálásról? – Ki a bérmálás kiszolgáltatója? – Bérmálhat-e pap is és mikor? – Miért szükséges a bérmálás? – Kis gyermek is bérmálkozhat?

47. A Szentlélek az Egyház lelke

Jézus föltámadása után a negyvenedik napon kivezette apostolait az Olajfák hegyére, és így szólt hozzájuk: „Én kaptam minden hatalmat a mennyben és a földön. Menjetek tehát, tegyetek tanítványommá minden népet, kereszteljétek meg őket az Atya, a Fiú és a Szentlélek nevében, és tanítsátok őket mindannak megtartására, amit parancsoltam nektek.” (Mt 28,18–20)

Ilyet még senki nem mondott. Nem is mondhatott, de Jézus igen, mert a föltámadott Üdvözítő az ég és az egész világ Királya.

Szegény apostolok nagyot nézhettek ekkora megbízatásra, ők menjenek el hirdetni az egész földön az Evangéliumot? Hiszen Nyugatra ott a tenger, mögötte a hatalmas pogány római birodalom. Keleten a pusztaságok. Északon ismeretlen népek. Délen a varázslásról híres ország, Egyiptom. De Jézus látja őket, és azért mondja még nekik vigaszul: „Íme, én veletek vagyok mindennap a világ végéig.” (Mt 28,28!)

A Szentlélek csodálatos működése az Egyházban

Alig jött el a Lélek, az Atya megígért ajándéka, az erő a magasból (Lk 24,49), máris mentek az apostolok bátran hirdetni Jézus Krisztust a népeknek szerte a világon.

Ha megkorbácsolták ezért őket, akkor azt mondták: „Inkább kell engedelmeskedni Istennek, mint az embereknek.” (ApCsel 5,26)

Hiába fenyegetik őket, hiába kövezik halálra István diakónust, hiába fejezik le Jakab apostolt, hiába zárják, börtönzik be Péter apostolt. „A Szentlélek erejében” ők mennek tovább. Fáradoznak Jézusért, amíg meg nem halnak a vértanúságban.

A Szentlélek által lépett a világ elé az Egyház. Tanította, megszentelte, kormányozta az embereket. A Szentlélek erejével mentek el az apostolok a föld akkor ismert határáig. Amint Jézus előre megmondta, eljutnak nemcsak Rómába, de Macedóniába is. Hirdetik Jézust Örményországban éppúgy, mint a Kaukázusban, Görögországban csakúgy, mint Indiában, és Egyiptomban és Etiópiában, meg Spanyolországban.

Az apostolok keresztelnek, bérmálnak, bemutatják az oltár áldozatát, hirdetik az Isten Igéjét, megbocsátják a bűnöket, ellátják a betegeket a szentkenet olajával. – 17 év telt el az első Pünkösd óta, és máris megtartják Krisztus után 50-ben az első zsinatot Jeruzsálemben, ahol Péter apostol beszélt a Szentlélek vezetésére hivatkozva és szavaira adtak irányítást a pogányokból lett keresztények számára. (ApCsel 15,29) Szent Péter, az első pápa 42-ben érkezett Rómába, hogy onnan kormányozza az Egyházat 25 éven át.

Az Egyház története bizonyítja, hogy a pokol hatalma nem vett erőt rajta. Nem győzte le sem belső, sem külső ellenség. Az Egyház emberekből áll: ember a pápa, emberek a püspökök és a papok, és emberek a hívek is. De a Szentlélek őrzi, erősíti az Egyházat.

Szent Péternek sokadik utóda a mostani Szentatyánk, akiért imádkozzunk lelkesedéssel és hittel:

„Tartsd meg Isten Szentatyánkat,

Krisztusnak helytartóját!”

A Szentlélek ereje által él az Egyház ma is. A Szentlélek az Egyház lelke.

Jézus az Egyház láthatatlan feje. Látható feje a Pápa, Ő az Egyház legfőbb kormányzója, főpásztora.

A Pápa segítői az apostolok utódai, a püspökök, akiknek az a feladata, hogy vigyázzanak az egész nyájra.

Ma több mint ezer püspök van a világon. Segítőik a plébánosok és a lelkipásztorok.

Az Anyaszentegyház tagjai a megkeresztelt katolikus keresztények, akik Szent Péter főségét elismerik.

Micsoda hatalmas egyház! Ma kb. 580 millió katolikus van a világon. 382 ezer pap, 3 és fél millió szerzetes. Sok jó akaratú másvallású keresztény hozzá tartozik az Egyház lelkéhez. Pl.: a görögkeletiek, protestánsok. Azok a katolikusok, akik súlyos bűnben élnek, beteg tagjai az Egyháznak. Beteg tagok az Egyház Testén, az olyan katolikusok is, akik nem vesznek részt a szentmisén, nem hallgatják meg Isten igéjét, a prédikációkat, nem járulnak a szentségekhez, nem járulnak hozzá az Egyház fenntartásához (egyházi adó fizetés). Száraz ágak az Egyház fáján. Mindazokról, akik súlyos bűnben élnek, Jézus mondotta: „Ki nem marad énbennem az igazi szőlőtőkén, azt mint száraz szőlővesszőt tűzre dobják.”

Te is tagja vagy az Egyháznak! Milyen nagy boldogság ez számodra. De milyen nagy felelősség is.

Érted van az Egyház, érted van a pápa, a tiéd a püspök, a tiéd a pap, a templom, az oltár, a harang neked szól, és Téged hív az Isten házába. Minden a tiéd és Te Krisztusé vagy az Egyházban.

Milyen balgaság tehát szidni az Egyházat, hiszen akkor magadat gyalázod. Mert az Egyház te vagy, nemcsak a pápa, nemcsak a püspök, nemcsak a papok, hanem minden keresztény katolikus a Pápa vezetése alatt.

Pl.: Valaki egy gyönyörű vázát kapott ajándékba. Dicsekedett is mindenkinek. Egyszer azonban a váza eltört. Pedig törhetetlennek mondta barátai előtt. Kitűnt, hogy csak a külseje volt olyan, belül valóban törékeny volt. „Csak politúrozott” volt, ezt mondták neki.

Sok keresztény is ilyen politúrozott keresztény. Megvan ugyan keresztelve, bérmálkozik is, szentségekhez is járul, de inkább szokásból. Aztán ha jön egy hirtelen betegség, vagy hozzátartozójának váratlan halála, egyszerre kitűnik, hogy csak külső máz rajta a vallásosság. Ezek olyanok, mint az egyszeri ember a katonaságnál.

Pl.: Azt mondta katonáinak a parancsnok: „Álljon elő az, aki szabó”, és előállt néhány ember. Meg akart valamit varratni hirtelen a parancsnok. De azok azt mondták egymás után: „Csak a nevem Szabó.”

Sok embernek is csak neve keresztény, valójában nem az. Vétkezik a hite ellen, aki valamely hitigazságban kételkedik, – aki hite ellen beszél, – azt szégyenli, aki hitét megtagadja, – hitellenes dolgot meghallgat vagy ilyet olvas, vagy aki nem él keresztényhez méltó életet.

Kérdések:

Milyen paranccsal küldte Jézus az apostolokat a világba? – Pünkösd után hogyan tettek eleget ennek a feladatnak? – Miért és hogyan terjedt el olyan gyorsan az Egyház? – Ki az Egyház Lelke? – Mi az Anyaszentegyház? – Kik az Anyaszentegyház tagjai? – Kik a beteg tagok az Egyházban? – Bűn-e az, ha valaki csak látszatkeresztény? – Milyen az igazi keresztény katolikus? – Te milyen katolikus keresztény akarsz lenni? – Hogyan mutatod meg, hogy jó katolikus vagy?

48. Amikor bérmálkozunk, akkor jön el nekünk a Szentlélek

Amikor megkereszteltek, megkaptad Isten ajándékát, a megszentelő kegyelmet. Akkor lettél Isten gyermeke. Akkor szép, tiszta, ragyogó lett a lelked. A Szentlélek törölte le lelkedről az eredeti bűnt, és lettél az ő ékes temploma.

1. Amikor bérmálkozol, eljön hozzád a Szentlélek

Amint az apostolokra szállott Pünkösdkor, úgy száll reád, amikor bérmálkozol. Az apostolok tiszta lélekkel várták a Szentlelket, buzgó imádsággal. Te is tiszta lélekkel várjad a Szentlelket a bérmálás előtt.

A bérmálás szentsége által a Szentlélek megerősíti a megkeresztelt embert, hogy hitét állhatatosan vallja és hite szerint éljen.

A keresztség keresztényekké, – a bérmálás pedig erős keresztényekké tesz.

A keresztség által Krisztusé lettél, a bérmálás által Krisztus katonája leszel.

A keresztség által a hit lett a tied, a bérmálás megerősít, hogy legyen erős hited.

Mindezt a Szentlélek külső jelek által adja meg.

Pl.: Édesapád rád mosolyog, megsimogat, kapsz tőle jutalmat, ez azt jelenti, hogy szeret téged, és a külső jelek (mosoly, simogatás, ajándék stb.) elárulják, kifejezik a belső szeretetet, amely a szívében van irántad.

Így a bérmálás szentségénél is a külső jelek kifejezik a Szentlélek láthatatlan kegyelmét, ajándékait.

A Püspök jobb hüvelykujját krizmába mártja, és megkeni a bérmálkozó homlokát a krizmával, kereszt alakban. A kereszt a homlokon arra int, hogy Krisztust nem szabad megtagadnod sem szégyenből, sem félelemből.

A krizma balzsammal kevert faolaj, melyet a püspök Nagycsütörtökön szentel.

Az olaj jelenti az erőt, melyet megad a Szentlélek.

Pl.: Régen a versenyzők karját is olajjal kenték meg, hogy a birkózásnál az ellenfél keze lecsússzon róla. Így az olaj erőt ad a keresztény embernek, hogy felvehesse a harcot az ördöggel szemben, és azt le tudja győzni.

Az olaj a tűz tápláléka, így jelképezi a pünkösdi tüzet és a pünkösdi Lelket.

A balzsam illatos anyag, mely jelképezi, hogy aki a bérmálásban már Krisztus katonája lett, az méltó a keresztény névre. A balzsam illata azt jelenti, hogy a keresztényt megmenti a bérmálás szentsége a romlástól. A régi egyiptomi királyok holttestét bebalzsamozták. Így több ezer éven át is megmaradtak, mint a múmiák.

A keresztény Krisztus jó illatú áldozata. Mint az Apostol mondja: „Mi ugyanis Krisztus jóillata vagyunk Isten számára azok közt, akik üdvözülnek s azok közt is, akik elkárhoznak. (2Kor 2,14)

Pl.: Egy kisfiút megkérdeztek egyszer: „Jó vagy-e ma?” – „Nem vagyok jó” – válaszolta a fiú. „És miért nem?” – kérdezték tőle. „Mert olyan nehéz jónak lenni.” Válaszolt a kisfiú.

A bérmálás által megerősít a Szentlélek, hogy jó tudj lenni, hogy erős keresztény légy. A bérmálás által, – mint Szent Pál apostol írja: „Meglátszik rajtatok, hogy Krisztus levele vagytok, melyet mi írtunk, nem tintával, hanem az élő Isten Lelkével.” (2Kor 3,3)

A bérmálás megadja azt a jegyet, mely soha sem törülhető ki a lélekből. Mindig ottmarad, mint egy szent jegy a lélekben.

2. Ez az eltörülhetetlen jegy

A nagy jele annak, hogy nagykorú lettél Krisztusban.

Pl.: Amikor valaki megszületik, már tagja az Államnak. De még nem tud intézkedni, mások gondoskodnak felőle. De amikor nagykorú lett, akkor már teljes jogú tagja az Államnak. Munkát vállalhat, szerződést, házasságot köthet, intézkedhet stb.

Így lesz nagykorú a megbérmált is, akárhány éves is, ha mindjárt még 7 éves is. Jogai, de nagy kötelességei vannak Jézussal, az Egyházzal és önmagával szemben.

3. Krisztus katonája lesz, aki megbérmálkozik

Nem gyermek, hanem felnőtt és nemcsak keresztény, hanem jó keresztény. A Szentlélek megvilágosítja az értelmét, és megerősíti a jóra az akaratot. Tudnia és akarnia kell a krisztusi nagykorúságot.

Pl.: Milyen szomorú dolog, ha egy munkás nem tudja, mit és hogyan dolgozzon a gyárban, – egy traktorista nem tudná, hogyan kezelje a traktort, – egy autóbuszvezető nem tudná vezetni az autóbuszt, – a bányász, ha nem ismerné a bányász munkáját, – a pilóta ügyetlenkedne a repülőgépen, – a tanuló nem tanulna az iskolában, – a háziasszony a konyhában nem dolgozna, – az ápolónő a kórházban nem gondozná a betegeket, – az orvos nem látná el betegeit. Mindenkinek tudnia kell, hogy mit akar, és akarni kell kötelességét teljesíteni.

Így a kereszténynek tudnia kell mi a feladata, mint kereszténynek, és hogyan kell megállni a helyét úgy is mint Krisztus katonájának.

Egész szívvel, egész lélekkel, teljes erővel kell kereszténynek lennie.

Pl.: a római katonák sisakján két betű volt: S. T., ami két latin szónak a rövidítése: Semper Talis, magyarul: Mindig ilyen!

Az eltörölhetetlen jegy figyelmeztet: Maradj mindig hűséges Krisztushoz, igazi hitvalló keresztény katolikus! – Szent Pál a Szentlélek gyümölcseit így sorolja fel:

„A Lélek gyümölcsei a szeretet, öröm, békesség, türelem, kedvesség, jóság, hűség, szelídség, hit, szerénység, önmegtartóztatás, tisztaság.” (Gal 5,23)

Kérdések:

Mikor jön el lelkedbe a Szentlélek? – Mit jelent a kézrátétel? – Mit jelent az olaj, – a balzsam? – A külső jelek melyek? – Mit tesz a Szentlélek a bérmálás által? – Mi a különbség a keresztség és a bérmálás között? – Mi az az eltörölhetetlen jegy? – Mi a megbérmált keresztény nagykorúság? – Mikor leszel nagykorú Krisztusban?

49. A Szentlélek ajándékai

A bérmálás nagyobbítja a megszentelő kegyelmet, amelyet elnyertél a keresztségben vagy a szentgyónásban. Nem jön hozzád üresen a Szentlélek, hanem hozza neked ajándékait.

Az apostolok is azért lettek bátrak, okosak, és bölcsek, mert a Szentlélek a lelkükbe öntötte a megszentelő kegyelmet és ajándékait. A Szentlélek a bérmáláskor nagyobbítja a megszentelő kegyelmet, erősítő kegyelmeket ad a keresztény embernek, és megadja a hét ajándékát.

A Szentlélek hét ajándéka:

A Bölcsesség, – mely az istenfélelem kezdete, igazi vallásosság forrása. Megtanít, hogy Isten a legnagyobb Jó. Bölcsességben a 13 éves Szent Ágnes bátran felelt a gonosz pogány hóhérnak. Fiatal életét feláldozta a vérpadon Jézusért.

Az Értelem ajándéka, – mely megvilágosít, hogy jobban megértsed a mi vallásunk szép igazságait. Pl.: Azt mondta az Úr Jézus a tudós Szent Tamásnak, aki sokat írt a mi hitünkről: „Jól írtál rólam Tamás.”

A Tanács lelke, – mely megmondja, mit kell tenni nehéz helyzetben, hogyan kell Istennek élnünk.

A Lelki erősség, – erőt ad, hogy Jézusért, hitünkért bármilyen szenvedést is el tudjunk viselni. Pl.: így szenvedtek a vértanúk, az apostolok.

A Tudomány, – mely által megismerjük a láthatatlan Istent a látható világból. Megvilágosít, hogyan állítsuk az életet és a munkát Isten szolgálatába.

A Jámborság lelke, – mely arra indít, hogy örömünk legyen a vallásosságban.

Istenfélelem, – mely miatt Isten jelenlétében élünk és félünk a bűntől. Pl.: Szent Alajos rosszul lett, ha káromlást, csúnya beszédet hallott.

Erősebb lesz a hit, remény és a szeretet lelkedben a bérmálás által.

Pl.: Nagyobb világosság van, ha nagyobb a villanykörte. Új csövek beépítésével nagyobb rádiókészülék.

Nagyobb lesz a hitünk:

Pl.: Távcsővel több csillagot látunk, mint szabad szemmel.

Erősebb a reményünk:

Pl.: Nagyobb motorral nagyobb lesz teljesítménye a gépnek.

Nagyobb a szeretetünk: A bérmálás által fellelkesít a Szentlélek, hogy tudjuk Istent és embertársainkat önfeláldozóan szeretni.

Mit kapunk tehát a Szentlélek által a bérmáláskor?

1. Nagyobbítja bennünk a megszentelő kegyelmet, és még sok más kegyelmet ad.

2. Megkapjuk a Szentlélek hét ajándékát.

3. Eltörölhetetlen jegyet hagy a lélekben.

Pl.: A különbség a megkeresztelt, de még nem bérmálkozott lélek és a már megbérmált közt, olyan, mint egy templom, amelyet már felépítettek, felszenteltek, és egy másik között, melyben már van jelen az Oltáriszentségben Jézus.

Így a megkeresztelt kapott már kegyelmet a Szentlélektől, de csak akkor lesz vendéglátója a Szentléleknek, amikor bérmálkozik.

Aki bérmálkozott, a Szentlélek temploma. Az ilyen keresztényt úgy élteti a Szentlélek, amint az emberi lélek a testet.

A Szentlélek az éltető Lélek.

Sajnos vannak, akik nem hallgatnak a Szentlélekre, ellene tusakodnak. Ezek elkövetik a Szentlélek elleni bűnöket. Megvetik a Szentlélek kegyelmeit.

A Szentlélek elleni bűnöket az követi el, aki

1. Vakmerően bizakodik Isten irgalmasságában. Az ilyen azt tartja, hogy nyugodtan követhet el bűnt, Isten úgyis megbocsát neki.

2. Aki annyira nem remél Istenben, hogy kétségbeesik.

Pl.: Ilyen volt Júdás, aki nem bízott, hogy Isten megbocsát neki. Felakasztotta magát, annyira kétségbeesett.

3. Aki a megismert keresztény vallási igazság ellen tusakodik.

Pl.: Katolikus nevelést kapott, ismeri hitünk tanításait, mégis ellene beszél, ellene harcol.

4. Aki irigyli Isten kegyelmét mástól, – irigyli, hogy Isten azt a jóra segíti.

Pl.: Ilyen volt Káin, akinek fájt, hogy Isten szívesen tekintett le Ábel áldozatára.

5. Aki a bűnében megmarad, pedig figyelmeztették, hogy hagyja el azt.

Pl.: Nem hagyja abba a csavargásokat, vagy nem akar templomba járni.

6. Aki haláláig nem bánja meg bűneit.

Pl.: Aki halála előtt sem akarja elvégezni gyónását, és úgy hal meg.

A Szentlélekhez így imádkozzál, hogy ellene ne vétkezzél:

„Sugallataid elhanyagolásától ments meg Uram engem.”

Kérdések:

Mit ad meg a Szentlélek a bérmálás által? – Milyen kegyelmeket kapsz? – Melyek a Szentlélek hét ajándéka? – Melyek a Szentlélek elleni bűnök? – Hogyan kéred a Szentlélek ajándékait a saját szavaiddal? – Hogyan imádkozol Hozzá, hogy mentsen meg a Szentlélek elleni bűntől?

50. A bérmálás szertartása

A bérmálás az élők szentsége, csak a megszentelő kegyelem állapotában szabad felvenni. Ezért el kell végezni előtte a szentgyónást és a szentáldozást. Ilyenkor lehetőleg általános életgyónást kell végezni.

Ajánlatos, hogy a felnőtt bérmálkozók előtte este böjtöljenek. Ha este van a bérmálás, akkor legalább déltől kezdve. Mind a kisebb, mind a nagyobb bérmálkozók buzgó imádsággal, esetleg kilenceddel készüljenek elő a bérmálás felvételére. Így tették ezt az apostolok is az első Pünkösd előtt.

A bérmálás nagy ünnep. A plébánia apraja-nagyja ünnepel, mert eljön az apostolutód, a püspök.

A püspök palástot visel és szép papi ruhákat a stólával. A fején a mitra, vagyis a püspöksüveg, mely a püspöki méltóság jele. Kezében a pásztorbot, ez annak jele, hogy a püspök az egyházmegyéjében a nyáj legfőbb pásztora, a hit legfőbb tanítója. Jobb kezének ujján a püspöki gyűrű, mert Isten egyházának örök hűséget esküdött. Mellén keresztet visel. Abban a szentek ereklyéi vannak, akik őt mindenhova elkísérik és hivatásában segítik.

Amikor a püspök a templomajtóba érkezik, meghinti szenteltvízzel a híveket. Ezt térden állva fogadják a bérmálkozók. Majd áldást osztva vonul fel az oltárhoz, miközben a bérmálkozók kísérik rendezett sorokban.

Aztán következik a szentmise, melyet a püspök, vagy az általa megbízott pap mond el. A szentmisén a bérmálkozók együtt imádkozzák a misét és együtt énekelnek. Azon mindnyájan a szentáldozáshoz járulnak.

Evangélium után szentbeszédet mond a püspök. Szentbeszéd után kiosztja a bérmálás szentségét.

A püspök a bérmálás szentségét a következőképpen szolgáltatja ki:

A bérmálkozók mind letérdelnek. A püspök kiterjeszti kezeit a bérmálkozók feje fölé, és imádkozik érettük. Kéri a Mindenható Istent, hogy küldje el rájuk most az Ő hétszeres ajándékát, a Szentlelket, és hét ajándékát ezekre a bérmálkozókra. A bérmálkozók erre felelik hangosan és közösen: Amen.

Kéri rájuk a Bölcsesség és Értelem lelkét… Felelik: Amen.

Aztán kéri nekik: A tanács és a lelkierősség lelkét… Felelik: Amen.

Akkor a püspök odamegy minden bérmálkozóhoz, vagy ha a püspök a stallumon ül, a bérmálkozók járulnak sorban egymásután a püspök elé.

A bérmálkozó új (bérma) nevét mondja. Akkor a bérmaszülő ráteszi a bérmálandó jobb vállára kezét. A püspök pedig bemártja jobb hüvelykujját a szent krizmába, a másik négy ujját a bérmálkozó feje fölé teszi, és a kereszt jelével megkeni annak homlokát a szent krizmával, miközben mondja:

„ … megjelöllek téged a kereszt jelével, és megerősítlek az üdvösség krizmájával, az Atyának és Fiúnak és Szentléleknek nevében.”

A bérmálkozó feleli: Amen. – Ezután a püspök gyöngéden megüti kezével a bérmálkozó jobb arcát és mondja neki: „Békesség veled!”

Akkor a megbérmált helyére megy, és imádkozik a Szentlélekhez, aki hozzá jött és a legszentebb Vendége.

Nem szabad kimenni a templomból, hanem meg kell várni a szentmise végét. Amikor mindenki megbérmálkozott, akkor a püspök felmegy a főoltárhoz, és onnan mondja el a befejező imát, melyben kéri a Szentlelket, hogy:

„akinek a homlokát szent krizmával megkentük, és a szentkereszt jelével megjelöltük, annak szíve legyen a rászálló Szentlélek méltó lakóhelye, és avassa azt dicsőségének templomává.”

Majd áldást ad a püspök ezekkel a szavakkal: a megbérmáltaknak és a jelenlevőknek mondván:

„Áldjon meg titeket az Úr a magasságból és legyen boldog életetek mindennap, és jussatok el az örökéletre.”

Mindenki feleli rá: Amen.”

Pl.: A középkorban a lovaggá ütés nagy ünnepélyességgel történt. A teljes díszbe öltözött ifjút sokszor a püspök avatta lovaggá. Ezt mondta neki:

„Légy derék, békeszerető, hűséges, Istennek szentelt lovag.” Azután adott neki egy figyelmeztető ütést az arcára és ezt mondta:

„Ébredj fel a gonoszság álmából, és virrassz Krisztus hitében és dicséretes jóhírnévben.”

Akkor megcsókolta őt a püspök mondván:

„Béke legyen veled.”

Kérdések:

Hogyan kell előkészülni a bérmálásra? – Mi az életgyónás? – Miért kell a megszentelő kegyelem állapotában bérmálkozni? – Milyen ruházatban jön a püspök bérmálni? – Mit jelentenek a püspök egyes jelvényei? – Hogyan bérmál a püspök? – Mit jelent az arculütés? – Mikor szabad kimenni a templomból?

51. A keresztény hármas apostoli hivatása

Az olajjal megkenés már az Ószövetségben is hivatást jelentett.

Pl.: Amikor Mózes az ő testvérét, Áront pappá szentelte, felkente őt olajjal. Így parancsolta neki Isten.

Olajjal kente fel a próféta királlyá Sault és Dávidot.

Jézusról azt mondja a Biblia: (Zsid 1,9)

„Azért kent fel Isten, a te Istened a vigasságnak olajával.”

A bérmálkozót Krisztus katonájává avatta fel a Szentlélek, hogy részese legyen Jézus Krisztus tanítói, prófétai, papi és pásztori, királyi hatalmának.

Ezért annak a katolikus kereszténynek, aki bérmálkozott, hármas apostoli feladatot adott a Szentlélek:

1. A prófétai-tanítói feladat

A próféta volt az Ószövetségben, aki Isten megbízásából, parancsára tanított, hirdette az Isten akaratát. Jézus ezt a feladatot bízta híveire: (ApCsel 1,1–8)

„De amikor Szentlélek leszállt rátok, olyan erőtök lesz, hogy tanúságot tesztek ma rólam Jeruzsálemben, meg egész Júdeában és Szamariában, sőt egészen a föld végső határáig.”

Ez nemcsak az apostoloknak szól, hanem minden Jézust követő hívőnek is, akinek homlokát a püspök megkente a szentelt krizmával kereszt alakjában. Homlokodon a kereszt szent jele, Jézus győzelmi jelvénye, hogy hirdesd mindenkinek: Én keresztény vagyok, és Jézusé vagyok, én nem szégyellem az Evangéliumot, hanem kész vagyok tanúskodni Jézus és a hitem mellett. Kétféleképpen kell tanúságot tenni a hit mellett:

a) Szóval: Így oktatják gyermekeiket a szülők a hittanra, nemcsak a szülők, hanem a nagyszülők és keresztszülők is. Kötelességük, hogy gyermekeiket, unokáikat, keresztfiúkat, lányukat tanítsák a hitre. A nagynéniknek, nagybácsiknak szintén feladata ez a tanítás. Azzal teljesítik prófétai-tanítói feladatukat, hogy komolyan és lelkiismeretesen veszik, hogy tanítanak, oktatnak, figyelmeztetnek, jóra intenek. A templomi hittanra viszik gyermekeiket, buzdítják arra őket, hogy elmenjenek. – De ha azt mondja egy szülő, vagy nagyszülő: én nem tudom tanítani fiamat, lányomat, unokámat, ez olyan, mintha egy katona – azt mondaná: én nem tudok harcolni. Milyen katona az ilyen? Nem tudatlan és gyáva katonája-e Jézusnak? Ha nem tudja, hogy mit is mondjon, tanulja meg, kötelessége meghallgatni a prédikációkat, tanulni a hittant, elővenni a hittankönyveket és csakis így tud eleget tenni a hittanítás kötelességének.

b) A jó példával is tanít a keresztény hívő.

Pl.: Szent Ferenc így szólt egyik rendtársához, egy útjuk előtt: „Testvér, megyünk tanítani”, és mentek sokat. De egy szót sem szóltak, pedig a városon végig mentek már. „Atyám, még egy szót sem szóltál” – mondta neki a társa. „Testvér, az egész úton át prédikáltunk eddig is: ruházatunkkal, viselkedésünkkel, – példánkkal” – válaszolta Szent Ferenc.

Ne felejtsd el, hogy a bérmálási szent olaj jó illatú balzsam, jó illatot áraszt, így kell a megbérmáltnak is a jó erkölcs jó illatát árasztania maga körül ebben a világban is. Ne mondják azt, akik nem keresztények, mint amit mondott Ghandi, a nagy hindu bölcs államférfiú: „A keresztény tanítások nagyon szépek, de rosszak a keresztények!” Sokan nem olvassák ma a Bibliát, nem hallják az Evangéliumot. De a kereszténynek élő Bibliának kell lennie. Valaki okosan mondta, hogy a keresztények élete ma még az az egyetlen Biblia, amiben olvasnak a mai emberek.

Légy azért hitvalló, jó katolikus, és cselekedd is, amit Jézus parancsolt, az Isten tíz parancsolata és az Anyaszentegyház parancsolatai szerint. Adj jó példát ott, ahol vagy: a családodban, az iskolában, a munkahelyeden, hivatásodban, az utcán, a szórakozásban, a sportpályán, a strandon és mindenütt. Az ilyen példaadó katolikusok olyanok, mint a világító tornyok Isten országában. Beteljesedik, amit Jézus megmondott, és amit kíván azoktól, akik bérmálkoznak:

„Veszitek a Szentlélek erejét (a bérmálásban) és tanúim lesztek egész a föld határáig.”

2. A hívek papi feladata

Már az Ószövetség „királyi papságnak” nevezte Isten választott népét. (Kiv 19,6)

Szent Péter, az első pápa, pedig azt írja első levelében a keresztényekhez, hogy:

„Ti azonban választott nemzetség, királyi papság, szent nemzet, tulajdonul lefoglalt nép vagytok.” (1Pét 2,8)

A megbérmáltak nincsenek papokká szentelve, de mégis részesei az általános papságnak a bérmálás által. Találóan mondja Szent Ambrus ezért:

„Az egyház minden gyermeke pap, mert fel vagyunk kenve olajjal, szent papságra, áldozatul hozzuk magunkat Istennek, mint lelki áldozatokat.”

Amint az Ószövetségben minden 12 éves fiú felment Jeruzsálembe bemutatni az áldozatot Istennek, így a bérmált fiú vagy leány is teljes joggal vesz részt a szentmise-áldozatban. Felmegy ő is a pappal együtt bemutatni Istennek a legkedvesebb és egyetlen áldozatot, Szent Fiát, Jézust, aki megújítja a szentmisében azt az áldozatot, amikor a keresztfán feláldozta magát értünk.

Nem nézője vagy tehát a szentmisének, nem mint néma résztvevő légy ott jelen, hanem mutasd be a pappal együtt. Így imádkozzunk a szentmisében az Úrfelmutatás előtt imában:

„Kérünk tehát Urunk, fogadd tetszésed szerint szolgáidnak (papjaidnak) és egész családodnak (népednek) ezt az áldozatát …”

Pl.: A zarándokok megkérdezték egyszer X. Szent Piusz pápát, hogy mit imádkozzanak a szentmise alatt. „Semmit gyermekeim” – válaszolta a Pápa. Nagyon elcsodálkoztak, és újra kérdezték a Pápát, hátha nem hallották meg jól, amit mondott. De a szent Pápa válasza ugyancsak ez volt: – „Semmit ne imádkozzatok a szentmise alatt, hanem imádkozzátok a szentmisét!”

Imádkozd a szentmisét, tanuld meg, mindazt, amit az Anyaszentegyház újít és bevezet a szentmise szertartásához, hogy megértsed, és együtt mondjad a pappal.

Amikor ének van, énekelj szívesen és lelkesen.

Így lesz részed a szentmisében, és így segít arra, hogy Jézus „jó illatú áldozata” lehess a szentmise által, amit te is bemutatsz …

Pl.: Lisieux-i Kis Szent Teréz nagyon örült, hogy eszköz lehet Jézus kezében a jóra, mások javára. Nagy betegen is sokat tudott tenni másokért, imádságával és áldozataival. Azt mondta, hogy egy művész is különböző ecseteket használ, hogy megfessen egy szép képet a vásznon. Bevallotta, hogy nagyon örül, mert Jézus kezében ő egy kis ecset lehet, mely által Jézus festi képét a lelkekbe.

A katolikus hívő papi feladata, hogy hozzon áldozatot másokért, a bérmálás kegyelme ez.

Pl.: Az olajmécses lángja másokért ég, – a gyertya az oltáron Istenért elég, – a világító torony fénye másoknak világít, és utat mutat.

3. A hívek kormányzók az Isten országában

Pl.: A keleti egyházban érdekes szokás, hogy a megbérmáltat megkoronázzák, fejére tesznek egy koronát, és a nép felé fordul. A hívek azt mondják neki ott a templomban: „Nagy a te tisztséged oh keresztény.”

A jó keresztény Krisztussal együtt fog uralkodni az örökéletben, sőt a világ és az angyalok fölött fognak ítélkezni, mondja a Biblia. (1Kor 6,2.3)

Uralkodik örökké a megbérmált keresztény Krisztussal együtt, ha méltó hozzá. Ha nem hoz szégyent Jézusra és önmagára. Krisztus a fölkent Krisztus, és a megbérmáltak Jézus felkentjei a megjelöltek Istennek örökösei, és Krisztusnak pedig társörökösei.

Légy ura magadnak, uralkodjál magadon, és győzd le lelked ellenségeit:

Pl.: Rossz társak, – kiadványok, – füzetek, – rossz filmek, – rossz tévék, – rossz példa – minden, ami bűnre visz, – ami bűnre vezető alkalom.

Minden katolikus keresztény köteles küzdeni Jézus ügyéért, az asszonyok és a leányok is. Ők is Krisztus harcosai, mint a férfiak. A férfi és a nő egyenlőségét Jézus hirdette meg először a történelemben. „Nincs férfi és nő …” mondja az apostol, erről szól az Evangélium.

Pl.: Vannak dolgok, hivatások, hol férfi az első. Másutt kiválóan elsősorban a nő állja meg a helyét: a családban, otthonban, gyermeknevelésben. Azután kiválóan tudnak dolgozni a nők máshol is, hivatásukban, – a gyárban, – irodában, – hivatalokban, – tervezésben, – üzemekben és mindenhol, mint igaz keresztények, Krisztus katonái lehetnek ők.

Pl.: Alexandriai Szent Katalin Ciprusból származott, szülei még pogányok voltak. Mivel nagyon tehetséges volt, elküldték Alexandriába tanulni. Ott kereszténnyé lett. Krisztusnak örök szüzességet fogadott, ezért minden kérőt visszautasított. Közben már meg is bérmálkozott. Ez időben történt, hogy a római császár kiadta a rendeletet, hogy minden alattvalója köteles áldozatot bemutatni a pogány isteneknek. Természetesen Szent Katalin ezt megtagadta. A császár erre ötven tudóst bízott meg, hogy Katalint meggyőzzék hitének helytelenségéről. De ő a Szentlélek segítségével mind az ötven tudóst meggyőzte a keresztény hit igazáról, úgyhogy azok mind keresztények lettek. A császár még jobban dühöngött. A börtönben véresre korbácsolták Katalint. Sem enni, sem inni nem kapott. Kerékbe akarták törni, az azonban széttört darabokra. Végül lefejezték Katalint, így lett Krisztus vértanúja. Több egyetem, pl. a párizsi egyetemnek is védőszentje, a filozófiai (bölcsészeti) fakultásnak. Így tett tanúságot Katalin Jézus mellett, a Szentlélek ereje által.

Kérdések:

Melyik az a hármas apostoli hivatás, amelyet rád bíz a Szentlélek a bérmálás által? – Hogyan tanít a keresztény szóval és példájával másokat? – Kiket vagy köteles oktatni szent hitünk igazságaira? – Hogyan részesülsz a papi hivatásban? – Hogyan vegyél részt a szentmisében? – Hogyan tudsz áldozatot hozni másokért? – Hogyan irányítsd magad Jézus útján? – Hogyan irányíts másokat? – Mire adott példát Alexandriai Szent Katalin? – Milyen legyen az életed? – Mit kérsz a bérmálás után a Szentlélektől? – Meddig akarsz Jézushoz hűséges maradni?

Életed a bérmálás után

Szent életcélod, életed feladata megvalósítani, amire küld a Szentlélek. Isten lelke éppen olyan erős, mint az első Pünkösdkor. A Szentlélek erejét, kegyelmét kérjed tehát mindennap, így figyelmeztet a Szentírás élethivatásodra:

„Egyébként testvérek, erősödjetek meg az Úrban, hathatós erejéből.

Öltsétek fel Isten fegyverzetét, hogy helyt tudjatok állni az ördög cselvetéseivel szemben …

Öltsétek fel tehát Isten teljes fegyverzetét, álljatok ki tehát: derekatokra csatoljátok a tisztesség övét.

Öltsétek magatokra az igazság páncélját, lábatokra húzzátok a békesség evangéliumának hirdetésére a készség saruját. Mindehhez fogjátok a hit pajzsát, mellyel elháríthatjátok a gonosz minden tüzes nyilát. Vegyétek fel az üdvösség sisakját, és markoljátok meg a lélek kardját, ami az Isten igéje. Legyetek éberek és állhatatosak az összes szentekért mondott imádságokban …” (Ef 6,10–18)

Szentlélek Úristen!

Mostantól kezdve örökre viselem a te jeledet, a te felkent katonád vagyok. Megáldottál engem a te lelkeddel, hogy Jézus harcosa, hitvallója, apostola legyek. Töltsd be az én lelkemet egészen, oh Szentlélek!

Mindig Rád, a Te szent jeledre akarok gondolni, amit nekem adtál, a Te kegyelmi ajándékaidra. Amen.

Notes

[←1 ]

Isten a IX. parancsolattal tiltja a rendetlen, érzéki kívánságokat. Ezek megronthatják a tiszta életű fiúkat és leányokat, valamint a felnőttek házaséletét.

[←2 ]

Teljes búcsút nyerhetsz, ha elimádkozod XXIII. János pápa reggeli felajánló imáját: „Uram, a mai nap minden munkáját Tenéked ajánlom.” (Egy Miatyánk, egy Üdvözlégy és egy Hiszekegy a pápa szándékára!)

Teljes búcsút nyerhet az is, aki reggel felajánlja Istennek egész napi szenvedését. Pl. így: „Jézusom, minden szenvedésemet irántad való szeretetből Neked ajánlom.”

Table of Contents

Impresszum

Tartalomjegyzék

Néhány megjegyzés előszó helyett

I. Előkészítő oktatások

Bevezetés

1. Isten gyermeke vagy

2. Ki az Isten?

3. A Szentháromság

4. Isten teremtett világa

5. A Biblia leírása a teremtésről

6. Az angyalok

7. Az ember teremtése

8. Ősszüleink bűne és büntetése

9. A bűn

10. Isten tíz parancsolata

11. Isten első parancsolata

12. Isten második parancsolata

13. Isten harmadik parancsolata

14. Isten negyedik parancsolata

15. Isten ötödik parancsolata

16. Isten hatodik parancsolata

17. Isten hetedik parancsolata

18. Isten nyolcadik parancsolata

19. Isten kilencedik és tizedik parancsolata

20. Isten Megváltót ígért az embereknek

21. Angyali üdvözlet

22. Jézus Krisztus születése

23. Jézus krisztus valóságos Isten és valóságos ember

24. Jézus a mi Megváltónk

25. Jézus megdicsőülése

26. Jézus alapította az Anyaszentegyházat

27. Megszentelő kegyelem

28. Szentségek

II. Bűnbánat szentsége

29. A szentgyónás rendelése

30. Bűnbánat

31. A lelkiismeret-vizsgálat

32. Bánat

33. Erősfogadás

34. Szentgyónás

35. Elégtétel

36. Gyakori szentgyónás

37. Búcsú

III. A szentáldozás

38. Jézus rendelte az Oltáriszentséget

39. Jézus a kenyér és a bor külső színe alatt van jelen az Oltáriszentségben

40. Szentséglátogatás

41. Szentmise

42. A szentáldozás

43. Hogyan áldozhatunk